2G3 
kirándulásai helyéül, tehát oly pontot választott, mely bánya- 
geologiai tekintetben hazánknak egyik legérdekesebb, s nem 
csekély fontosságú pontját képezi. A kirándulási tervezet annak 
idején már ismertetve lévén, de más részt minden egyes pontja 
alább röviden úgyis meg leend érintve, s igy itt újólag, külön 
ismertetni fölöslegesnek látszik. Előzetesen még csak annyit 
tartok szükségesnek fölemlíteni, hogy a tervezet minden egyes 
pontja, az eleve megállapított rendben és időben töltetett be, 
mint hogy sikerült keresztülvinni, nem csekély mértékben kö¬ 
szönhető azon tapintatos és összhangzó vezetésnek, mely az 
egész kirándulás lefolyta alatt tapasztalható volt. 
Az elindulás f. év. uaugusztus 2-ára volt kitűzve s 3-án dél¬ 
után Déván állapodtak meg a társulatunk igen szép számmal 
eráudult tagjai, a holj Hofmann Rafael ur, bányabirtokos és 
társulati tag Vajda-Hunyadról fogadta őket, ki a továbbításra 
szükséges] szekerekről már előre volt szives gondoskodni. 
Déváról, átkelve a Maroson folytattuk utunkat a nagy¬ 
ágit és sy 1 van i í nak jóformán egyedüli leihelye, az épen 
e miatt világhírűvé vált Nagyág felé. Az út meredek, döcögős 
olyannyira, hogy közönséges szekeren csak részben tehető meg, 
t. i. a csertesi kohókig, innét Nagyágig az utat nagy részben 
gyalog tettük meg, egy része pedig az ott rendelkezésünkre 
volt ökörszekereken. 
Nagyágra érve H ii 111 József, bányatanácsos és 
a nagyági bányák igazgatója, fogadta a társulatot, ki¬ 
fejezve meleg szavakban s az összes tisztikar nevében örömét 
a fölött, hogy a magyarhoni földtani társulat ezen elhagyatott, 
jóformán járatlan pontját az országnak szerencséltette látoga¬ 
tásával. Másnap reggel a társulat három részre oszlott; egyik 
kis része a felső, kissé^nehezebben bejárható bányamíiveletet, 
a másik nagyobb rész az altárnát, s végre a harmadik a Hajtó 
nevezetű hegyet, — melyről tüudéries kilátás nyílik — járta 
be s szemlélte meg. — Annyit és oly sokszor írtak már a 
nagyági bányák keletkezését, üzemét, az ércek minőségét, 
előjövési módját, feldolgozását stb.*) illetőleg, hogy erre nézve 
*) Bővebben leírva: Jabrb. d. k. k. geol. Keichsanstalt Jahrg. 
1857, 1866 és 1868. számos érdekes adat H i n g e n a u-, H ö f e r- és 
Posepnyt ó 1. Az itt közlőit adatok kiegészítéséül nem tartom fö¬ 
löslegesnek még a következőket felemlíteni : A bányaművelés 1859— 
