270 
1. Szennyes, világos sárgaszinű trachyt. A finomszemű alap_ 
anyag quarcon és földpáton kívül, nagyobb-kisebb szögletes, szí¬ 
nes, fénytelen zárványokat tartalmaz, melyek a kőzetnek majd¬ 
nem brecciaszerii kinézést kölcsönöznek. Az üvegfényű, kitü¬ 
nően [kagyl ós-tö résű quarc uralkodó elegyrésze e tra hytnak, 
krystályos és nem krystályos 2—10 mm. nagyságú darabokban 
fordul elő; szinre'viztiszta egészen fiistsztirkéíg, utóbbiak, külö¬ 
nösen nagyitó lencse alatt a kisebb darabokban világosszürke 
rnádí obsidiánra emlékeztetnek. A földpát apró, viztiszta, fényes- 
lapu krystálykák által van képviselve, melyek krystály-körvona- 
lai itt-ott jól kivehetők. Ikerrovátkosság nincsen. Biotit és amphi- 
ból legalább makroscoposan nem látható. 
A brecciaszerii zárványok közül első helyen kell említenem 
a limonit-zárványokat. A világosbarna limonit betölti a kőzet 
egyes üregeit [egészen vagy félig, tisztán sehol sem fordul elő, 
mindenütt már kilúgozás által eltávolodott egy része, s helyébe 
kovasav jött; alaktalan szemekben, a hol szűk volt a tér, fennőtt 
krystályokban, a hol az űr egy része szabad volt. — oo I J és mP 
(oszlop [és pyramis) a rendes eombinatiója ezen quarckrystályok- 
nak. Az egyes nagyobb quarckrystályok néha apró tűalakú quarc- 
kristálykák által vannak borítva. Érdekes továbbá azon körül¬ 
mény, hogy a már egészen kilúgozott és csak szennyes kovasavat 
tartalmazó limonit-iirök körül a kőzet alapanyaga fehér (jele 
annak, hogy a limonit már egészen eltávolodott), mig más, egé¬ 
szen ki nem lugozott űrök környéke sárgás (tehát még festanyag- 
gal el lett látva az iirből). 
Előfordul a kovasav mint chalcedon is; az egyik példány 
fél oldala avval van borítva; ez a természetben egy nagyobb ür 
falának egy részét képezhette, melyben a kovasavoldat nagyobb 
mennyiségben gyiilt[össze. 
Hogy az egész kőzet kovasav- infiltratiónak volt kitéve, 
már keménysége is'bizonyítja, mivel minden pontja az obsidiánt 
úgy karcolja'mint ajquarc. 
Ezeken kiviil vannak Fe, 0 3 , IL 0 (limonit) által festett, 
kisebb-nagyobb elkovasodott zárványok, melyek rétegzettsé¬ 
get tüntetnek fel s agyagpala kinézésiiek. Minden esetre idegen 
anyag, mely az eruptiónál az izzó-folyó tracliytláva által talán a 
mélységből lett felhozva. Tömöttsége ezen kőzetnek =2 - 33. 
