272 
mind a két szin vastól ered, csak hogy az egyik vízmentes, a 
másik víztartalmú vasoxyd. 
Górcső alatt meggyőződünk arról, hogy itt is túlnyomó 
a quarc, s alárendelt a földpát. Magnetit kevés van, s neve¬ 
zetes az, hogy felső világításnál fénytelen sárga-sárgásbarna 
színben tűnik fel, mig alsó világításnál fekete átlátszatlan; eb¬ 
ből azt lehet következtetni, hogy a magnetit már elváltozott, 
még pedig limonittá. Ezen tüneményt az előbbi csiszolaton is 
jól látni. Alapanyaga ezen kőzetnek szintén felsites. 
A íöldpátja ezen quarctrachytnak ugyanaz, mint az első 
számúé t. i. perthit; alapanyaga a lángban épen úgy visel¬ 
kedik, mint amazé. A két kőzet tehát lényegesen ugyanaz, 
csak hogy a második a mállás előhaladottabb stádiumában 
van mint az első, mely épebb állapotát a kovasaviníiltratió- 
nak köszöni. 
3. Végre vannak ezen leihelyről valódi brecciák, melyek 
tracbytdarabokból, és nagyobb quarcitrészelcből állanak. Ezen 
még quarcerek is vonulnak keresztül. Egy másik kézidarab 
főtömegét egy elkovasodott márgadarab képezi, mely szintén 
csak brecciaszerü zárványa a traebytnak volt. 
Mindezek alapján az első és második számú fehér-szürke 
alapanyagú kőzet ortkoklas-quarc-trachyt (magnetit és biotit 
nyomaival) bydroquarcitos és domitos állapotban. -— Az egy¬ 
kor ép magnetit és biotit a gőzök és gázok, (különösen a só¬ 
savgáz) behatása alatt elpusztult, minélfogva az alapanyag fe¬ 
hér lett. 
Amint már kezdetben enditve volt, ezen trachyt csak egy 
ponton van feltárva, de azért — Rotk úr közlése szerint — 
mégis nagyobb elterjedéssel látszik bírni a föld szilié alatt, 
mivel az ottaniak a Szarvasbegy egyéb pontjain is pinceásá¬ 
sok alkalmával rábukkantak, sőt az alluvial síkon, a sár- 
szt.-miklósi majornál, szintén éretett el. 
Ezen domitos-quarctrachytot építési célokra használják; 
ámbár nem szolgáltatja a legjobb építési anyagot, mégis ezen 
vidéken, hol más kőzet nincs, valódi kincsnek tekinthető. 
