276 
foramiuiferát és ostracodákat kap az ember. Méra és András- 
káza vidékén még a következő puhányfajokat gyüjtém az ooli 
tlios mészkőből: Őst reá multicostata Desh. i. gy. 
0. la mellár is Desli. i. gy., Vulsella 1 egűmen 
d'Arcb. — helyenként vékony padokat képez. Cardium gra¬ 
ta m D e f r. elszórva fordul elő. Ezen puhányokon kiviil egy 
kisebb Echinanthus s p. is roppant mennyiségben fordul 
elő Méra felett, melyet Pávay E. nem irt le még ismeretes 
munkájában. 
Ezen durvamésznek összes vastagságát Andrásháza és 
Méra közt 60 méterre becsülöm, a mely értéket a katonai 
törzskari térkép magassági-rétegeinek és a természeti viszo¬ 
nyoknak összevetése által nyertem. 
M.-Nádason a durvamészbe összesen 6 gypszréteg van 
betelepülve; a legalsó 4'-nyi, a felette következők sorban 1', 
1'-, 5'-, 3'- és 4'-nyiak. 
III. Felső eocan Numm. intermedia-márga 
emelet e. 
Andrásházánál azon dombnak tetején — melynek alján a 
szakadás van — és Nádasnál a Sárkányó h. tetején van ki¬ 
mutatva. Sárgásszürke mészmárgából áll, sűrűén telve a N u m- 
mulites iutermedia d'Arcb. és Numm. garansensis 
d’Arcb. héjaival, melyek könnyen kimállván a kőzetből, a 
begy felületét borítják s elárulják annak szerkezetét. Több 
helyen azonban a táblás-palás rétegek is közvetlenül észlelhe¬ 
tők. A két jellemző nummuliten kívül itt csupán a Laga- 
num transsilvanicum fordul még elő. Összes vastagsága 
ezen emeletnek sehol sem lesz tetemesebb 10 méternél. 
IV. Bryozoa-tályag emelete. (Főrésze még eöcan, de 
felső része már oligocan képletű.) 
Ez a mérai „Régi Szőlőhegyinek déli lejtőjén van jól fel¬ 
tárva, hol számos apró vízmosás végigbarázdolja a hegylejtőt. 
A kékes-szürke tályag tele van bryozoák- és foramiui 
férákkal, melyek közelebb nem határoztattak meg az egy 
Numrnul. piano lat a d’Orb. kivételévé'. Egyéb kövületek 
