277 
közt leggyakoriabbak, töredékekben s épen síímn födik a 
hegy felületét: 0 s t re a gi g a n t ic a Brand. (i. gy.), Pecten 
Thorenti d’Arch. (i. gy.), Őst re a cyathulaLmk. (e. gy.), 
Se rpu 1 a s p ir u 1 ae a Lám. 
A bryozoa-tályag vastagságát 50 méterre becsülöm. 
Y. A scutella-márga és a héj an c-homo kkő 
emelete. 
Ezen felette érdekes emelet a mérai „llégi Szőlőhegy “ délkel, 
le jtőjén és az „Ördögorr“-árka elején kitünően fel van tárva egész 
vastagságában, mely 30 métert tesz. All sárgásfehér márgának 
és barnásszürke, porhanyó homokkőnek vagy sárgásszürke ho¬ 
mokos tályagnak 4—5 lábnyi váltakozó rétegpadjaiból, köz¬ 
tük a márga és néhány homokkőpad telve jól megtartott 
kövületekkel. A kövületek közt leggyakoriabbak a Se u tel la 
subtetragona Grat., mely roppant számban a márga- 
rétegek anyagának nagyobb részét teszi, s a homokkőben 
ritka (Biarritzon az Eupatagus-ornatus színtájában.) 
Melánia (C hemnitzia) striatíssima Z i t t....i .gy. 
(Fornai Puszta és Esztergom területe eocan képletéből ismer). 
A mészkőrétegekben gyakoribb, mint a homokkőréte¬ 
gekben. 
Cár dium c f r. gratum Defr. mind a kétféle réteg¬ 
ben gyakori. (Calc. grossier, Sables moyens, Nizza-i, Krim-i eocan képi,) 
Turritella cfr. imbricataria Lmk, mind a két¬ 
féle rétegben nem gyakori. (Ronka-Bassano- Londoni, Barton-i agyag¬ 
ban, Bayonne-i, Nizza-i, Kressenberg-i eocan képi.) 
Pecten plebejus Lmk, mind a kétféle rétegben nem 
gyakori. (Calcair grossier, Bruxellien homokja, Kressenberg, Londoni- 
Barton-agyag, Sables moyens.) 
Panopaea Heberti Desli. mind a kétféle rétegben 
gyakori. (Sables de Fontainebleau, belgiumi németországi oligocan főve¬ 
zérkagylója ) 
N a t i c a Edwardsi D e s h. a homokkőben nem gya¬ 
kori. (Sables moyens.) 
Cerithium elegáns Desh., mind a kétféle rétegben 
gyakori. (Sables supérieürs, weinlieimi, hochheimi felső oligocan ) 
Cyrena semistriata Desh., a felsőbb homokkőré¬ 
tegekben gyakori. (Németország felső oligocan vezérkagylója, i 
