278 
Egy r á k-fajnak ollói nagy mennyiségben s igen elter¬ 
jedve, főképen a felsőbb homokkőrétegekbeu. 
És még sok közelebb meg nem határozott puhány-kövü¬ 
let s néhány levél lenyomat is. 
Már ezen nehány kövületből is kitűnik ezen emelet fauná¬ 
jának sajátságos kevert jellege, a mennyiben jellemző eocan- 
fajok mellett, kitűnő felső oligocan fajokat is tart; úgy hogy 
valóban zavarban vagyok ezen emeletre nézve, a mely na¬ 
gyon el van terjedve Kolozsvár vidékén, s ott szintén nagyobb¬ 
részt eocan-kövületeket tart, helyzetre pedig a közép-oligocan 
képletbe kellene tartoznia. „Adatok Kolozsvár vidéke földtani 
képződményeinek pontosabb ismeretéhez"*) eimü munkálatom¬ 
ban az ugyanezen emeletből származott kövületek Sárdról és 
a Hójáról mind lehetőleg pontosan meghatározhatván, azon 
eredményre vezettek, hogy a legtöbb faj közülök megvan a 
párizsi durvamészben és a Ronca-emeletben, s mivel magának 
a rétegnek helyzetét saját vizsgálatom után nem ismertem 
még akkor, az eocanbe is sorolám az illető réteget, melyet 
puhányokkal telt márgás mészkő neve alatt az eocau durva¬ 
mész felsőbb színtájának tartottam. Mérán az említett helyen, 
s utóbb Kolozsvárnál a Hóján is, meggyőződtem, hogy ezen 
eocan-puhányokban dús emelet az alsó oligocan bryozoa-tá- 
lyag és a felső oligocan corbula-homokkő között fekszik, te¬ 
hát a közép-oligocauuek megfelelő helyzettel bir a rétegsoro¬ 
zatban. Itt tehát valóságos geológiai rejtély fekszik előttem, 
melynek megfejtése végett — miután a rétegzeti viszonyok¬ 
kal most tisztában vagyok — a kövületeket nagyban gyűj¬ 
teni s újra pontosan összehasonlítani ]fogom. 
VI. Cyrena- és Corbula-homokkő emelete. (Felső 
oligocan képlet.) 
liozsdasárga homokkőnek vastagpados rétegeiből áll 
váltakozva laza homokrétegekkel, melyek Mérától északkelet¬ 
nek az Ördögorr-árkának felső részében tetemes magasságú 
sziklákat alkotnak. Kövületekből a Cyrena semistriata 
Desh. és a Corbula Ilenkelusiana Nyst. és még egy 
*) Földt. közlöny 1874. (IV-ik) évfolyam 251. lap. 
