281 
3. Das Wesen dér Isomorphie und die Feldspathfrage, 
von Dr. A. Brezina. 
4. Mikroskopische Stúdión ttber klastische Gesteine, von 
F. Arno Anger. 
5. Beitrage zűr Mineralogie des Fássá- und Fleimserthales, 
I. von Dr. C. Doelter. 
6. Die Serpentine dér Vogesen, von Brúnó Weigand. 
7. Notizen. 
1. A gypszre vonatkozó krystallographiai adatok. 
Az utolsó, a gypszről megjelent krystallographiai munka 
Brezina A.-tói származik, ehez szándékozott a szerző adatokat 
csatolni, melyeket az aacheni polytechnikum ásványgyüjteményé- 
nck gypszein észlelt. Mindenek előtt felenditi a gypszikrek leg¬ 
gyakoribb törvényét: ikertengely oo P co normálja, mely sze¬ 
rint az úgynevezett fccskefarkú ikrek képződnek, és melyeket 
nem csak felnőve, de benőiteket is talált, különösen szépeket 
Eicsstadtnél, Merseburg tőszomszédságában. Ezen ikrek mind¬ 
egyike mutatja a co P, — P, és (,co P co ) lapokat. Kitűnő 
érdekiiek továbbá a papelsbergi gypszjegecek, nem csak azért, 
mert, mint szerző először einliti nagyobb mennyiségben és egész 
16 cm. hosszúságig kiképződve fordulnak elő, hanem főleg 
jegectani sajátságaik miatt. A jegecek többnyire egyének; mind¬ 
annyian co P, ( co P co ) és — P lapokkal, azonkivül sok¬ 
szor még P, P co, 1 / 3 P és 1 / 3 P x találtatik. Fősajátságuk 
azonban legyező alakú elrendezésük, mely eddig más lelhely- 
beli gypszeken nem észleltetett. Vizsgált továbbá Eislebenről 
származó gypszeket, melyek, e gypszre nézve, két uj alakot 
mutatnak, és pedig — c / 7 P 2 / 3 és — 3 / 2 P co. Végül kimu¬ 
tatja, hogy a Reusch-féle ötödik hasadási irány, mint olyan 
nem létezik, hanem ez csak álhasadási irány. 
2. Kaukásusi sziklanemek. 
Favre Ernő a Kaukasusban gyűjtött eruptív kőzeteket 
Tschermak-nak küldötte meghatározás végett, ki ezek között a 
következőket találta: 
Diabas több lielyen találtatott ; különösen az ayu-i tartal¬ 
maz egész 2 mm. hosszú plagioklas szemcséket, nem különben 
amphibolt, biotitot, augitot, magnetitot és pyritet, apatitot 
nagyobb oszlopokban, meg chloritot. 
