282 
Diorit, Kurtzi mellett. 
Melaphyr, több helyről. 
Orthoklas-augitporphyr, szép szürkészöld kőzet fehér 
pontokkal. 
Orthoklasporphyr, csiszolatban az orthoklas, plagioklas 
és biotit zavaros elegyét mutatja. 
III. Az isomorphia lényege és a földpátkérdés. 
Táblázatosán összeállíttatott egynéhány isomorph csoport 
optikai tulajdonaikkal együtt, miből kitűnik, hogy: 
a) isomorph testek refraktivconstantjai általában éppen úgy 
különböznek egymástól, mint a heteromorph anyagokéi; 
b ) a kettős törés mennyisége isomorph anyagoknál némi 
egybevágóságot mutat, mely azonban csekélyebb a jegecalak 
egybevágóságánál; 
c) a kettöstörés nagyságának variatiója analóg ehemiai 
anyagoknál függ az egymást helyettesitő alkatrészek nagyobb- 
kisebb hasonlóságától. 
Az isothermákra vonatkozólag azt találták, hogy a jege- 
cekben szétterjedő egyenlő meleg görbéi ellipsisek, melyek, mint 
az illető jegeclap átmetszetjei mutatkoznak valamely, a jegecre 
nézve constant ellipsoiddal. 
Ebből következik, hogy ezen ellipsoid tesseral jegecekre 
nézve, golyó ; hexagonal, tetragonal és rhomboedrikusokra nézve 
egy rotatioi ellipsoid; prismatikus, monoklin és triklinekre 
nézve pedig egy háromtengelyű ellipsoid. 
IV. Klastikus kőzetek mikroskopiai vizsgálása. 
A jegeces kőzetek nagy mén ben lettek már mikroskopiai- 
lag megvizsgálva, mig a klastikus kőzetek eddig inkább el- 
hanyagoltattak. E munkálatban ez utóbbiak, három csoportra 
felosztva vétettek vizsgálat alá, és pedig a) homokkövek, 
grauvakke és márgák; b) agyagpala és palás agyagok; 
c) tuffok. 
Számos leihelyről származó kőzetek vizsgáltattak meg; 
az eredmény részletesen le van írva s következik belőle, hogy 
a klastikus kőzetek felépítésén úgy klastikai, mint jegeces al¬ 
katrészek vesznek részt. Kvarc és csillám a klastikus anya¬ 
gok legállandóbb alkatrészei. mig a jegeces elemek leginkább 
mészpát által vannak képviselve, mely részben mint ragasz, 
