283 
részben mint valódi elegyrész lép fel. Mellette ritkán hiányzik 
a kaematit. Sedimentár eredetű kőzetekben a turmalin apró 
jegecekben meglepőleg gyakori, különösen agyagpalákban és 
palás agyagokban. A glaukonit nem amorpli, hanem a világos¬ 
ságot kétszeresen törő ásvány. Az úgynevezett bazaltjáspis félig 
megolvasztott granvakke. 
A legtöbb agyagpalákban a jegeces elegyrészek a túl¬ 
nyomók. Számos felsittuff képződése nem tisztán klastikus. A 
stíriai, g'leicbenbergi palagonittnffok kvaretartalumak, s végre a 
laacbi tó „trass“-nak főelegyrésze a lencit. 
V. Adatok a Fássá- és FleimservÖlgy mineralogiájához. 
Doelter ezen értekezéséből, melyben a két említett völgy 
ásvány előj ö vételét részletezi, kitűnik, hogy a leihelyen: fassait, 
augit, amphibol ?, olivin, idocras, gránát, gehlenit, skapolitb, 
turmalin, csillám, epidot, axinit, prehnit, titanit, chabasit, serpen- 
tin, vorlianserit, ortlioklas, anortliit, kvarc, spinell, magnet.it, vas- 
fényle, zirkon, rézkovand, vaskovand és thomsonit találtattak 
eddig. 
VI. A Vogesek serpentinjei. 
E terjedelmes munka főleg 3 lel helyről származó serpen- 
tineket, úgymint: a bluttenbergi vagy Bressoir, az amariu- 
völgyi és a franczia területen fekvő, legnagyobb kiterjedésű 
előjöveteleket, mind górcsövi mind vegytani vizsgálódás alá 
véve tárgyalja. 
V1L Tndósitások. 
Földpát elegyít mészkő a stainzi Sauerbrunngrabenról. 
A Koralpe aljában szemcsés mészkövek fordulnak elő, 
melyek gneiszos palakőzetekben lépnek fel és muskovit, 
kvarc, turmalin, gránát stb. nagyjegecű, natrondús földpátot 
tartalmaznak. Ezen földpát oly mennyiségben lép fel, hogy 
miatta a mészkő kivehetően lemezes szerkezetűvé vált. 
Szilézia délkeleti részéből származó ásványok. 
Az éjszaki Kárpátok eocen márgaagyagjaiban előforduló 
sphaerosideritek márgapala által kisértetnek, melyben több he¬ 
lyen apró pyritek észleltettek. Újabb időben itt, Kozakovitz 
mellett egész 8 mm. nagyságú co 0 -co és O-combinatiöt mu- 
