289 
S. F. 0 r o s z o r s z á g s z é n t e 1 ep e i. Ámbár európa 
Oroszországban, kivéve Lengyelország nyugati részét, a tulaj - 
donképeni kőszénképlet sehol sem ismeretes, mindamellett 
egyéb geológiai képletekben tetemes antkracit, kő- és barna¬ 
szén-telepek nem egy pontján fordulnak elő. Ezek között kü¬ 
lönösen a következők érdemelnek említést: 
1. Közép-Oroszországban Tula, Kaluga és Rjasan mel¬ 
lett. E helyt a Kulin képletben vagy 18,000 négysz. verstnyi 
területen, 40—120 lábnyi mélységben számos, vagy 130 fúr- 
lyuk és akna által kimutatott kőszéntelep ismeretes. 
2. Ugyanezen képletben a Donetz területén, ennek nv. 
felében vagy 44 kőszén- és anthracittelep lett feltárva. 
3. Az Ural ny. lejtőjén, ismét ugyanezen képletben tete- 
imes kiterjedéssel számos, de még kevéssé feltárt kőszéntelep 
ismeretes. E képletnek egyes részletei a hegység k.i lejtőjén 
is ismeretesek. 
4. A Kaukasusban, a jurakorszak felemelt rétegeiben 
Abich igen tetemes kőszéntelepeket fedezett fel, vagy 12 
verstnyi hosszaságban. 
ö. Harmadkori barnaszéntelepek különösen az ország déli 
és ny.i részeiben fordulnak elő. Az ország e. ny.i részében pe¬ 
dig remélhető, hogy az éjszak-németországi borostyánkő tar¬ 
talmú barnaszénképlet itt is folytatódik, s a jövőben kiaknáz¬ 
ható leend. (B. u. Hiitt. Ztg. 34. 158.) 
5. F. U j k é n t e 1 e p'. A ny. indiai szigetek között St. 
Thomastól vagy 100 angol mértföldnyire van a 2 mértföld át¬ 
mérőjű Saba sziget, egy vagy 3000 láb magas, rég kialudt 
vulkánnal. E hegyen gypszre települve óriási mennyiségű, 
igen tiszta kén fordul elő, a kőzet mellett, mely szintén vagy 
60°/ 0 -os ként tartalmaz. (Arch. Pharm. (3) 7. 362.) 
Társulati ügyek. 
Szakgyülés 1875. évi november 24-én. 
Tárgyak: 
1. Az első titkár jelentését olvassa föl a társulat ez évi 
erdélyi kirándulásairól. (L. a jelen számban.) Az általa aján- 
