A legfelsőbb rétegek kavicsból és ez alatt homok¬ 
ból állanak, utóbbi helyenként, különösen Kúpon, arasz¬ 
nyi rétegekben tartalmazza a kihalt csigák és kagylók 
héjait. Ezen legfelső rétegek a legnyugotibb részeken 
jönnek elő, keletfelé már a mélyebb rétegek jönnek a 
felületre. Ezek legnagyobb részt sárgás- vagy kékes¬ 
szürke agyagból állanak, mely helyenként homokos 
vagy kavicsos is lesz, igen gyakran vékony légniterecs- 
kéket és telepecskéket is tartalmaz s ily helyeken bar¬ 
nás színű, Diós majorban és Ugódtól keletre a Forrasz¬ 
tókő (hegy) Dk. alján vastagabb telepek is előjönnek. 
Diós majorban egy kútásás alkalmával 3' nyi mélység¬ 
ben 4 / -nyi tisztátalan lignitelepet találtak, mely azonban 
azon oknál fogva kiaknázásra nem érdemes. A Forrasz¬ 
tókő (hegy) dk, alján egy akna mélyesztetvén 124' 
mélységben egy 7' 5" vastag lignittelepre jöttek, mely¬ 
nek kiaknázása azonban nem sokáig tartott. A lignit 
barnafekete, homályos, csak némely haránttörési lapon 
bir szurokfénynyel s ily helyen rendesen tömöttebb Is. 
A faszöveg legnagyobbrészt teljesen kivehető s meg¬ 
felelően a farostok hosszában, kitünően hasad és leve¬ 
lekre szétválik. Az akna górczán egész halom hevert 
még, 1852 óta kitéve az idő minden változásának a nél¬ 
kül, hogy szétmállott volna, mi jeles minősége mellett 
tanúskodik. 
Az akna közelében még 2 helyen eszközölt fúrás 
eredménye azonban azt bizonyítja, hogy ezen vastag 
lignittelep nem messze vagy legalább nem egyenletes 
vastagséghan terjed el, mert egyikben sem érték azt 
el, s ennek következtében a további kutatással fel¬ 
hagytak. 
Szakülés 1870-ik évi Junius 8=án. 
Tárgyak. Az eruptiv kőzetek érülése kőszénnel 
Vasason és Esztergom vidékén Dr. Szabó Józseftől. 
A gyzehi pyramisok környezetének földtani viszo¬ 
nyai. Pávai Vajh a Elektől. 
Szabó József vizsgálatai szerint a pécsi Liasképletü 
