6 
kőszén több ponton mutat érülést eruptivkőzetekkel így 
Pécs mellett a Káposztás bányában, itt azonban nincsen 
jól feltárva; 1870-ik évi ápril 25-én előadónak alkalma 
volt Vasason meggyőződni egy eruptív kőzet érüléséről 
a széntelep Különböző rétegeivel a szabadban, azon uj 
szekér utón, melyet a Kis-Köveshegy egyik előhegyén 
az új akna felé készítenek. Itt több helyen látni ezt; ott 
hol ez a legérdekesebb, az eruptív kőzet egy eret képez 
a köszénrétegben, melynek vastagsága az eruptív kőzet 
fedőjében vagy 14 hüvelyk, feküjében pedig vagy 20 
hüvelyk. Az eruptív kőzet vastagsága körülbelül 24 hü¬ 
velyk, ez fehérre van mállva, egyöntetű, földes, Limonit 
által itt ott festve van, azonban kőzettanilag nem ismer¬ 
hető fel. 
A szén mely vele mind két oldalon érintkezik, a 
Bazalt módjára oszloposán van elválva, s az oszlopok 
az eruptív kőzeten függélyesen állanak. Más helyeken 
ezen eruptív kőzet kevésbé van elmálva, úgy annyira, 
hogy abban a szöveg és a Földpát kivehefő. A Kis-Kö¬ 
veshegy eruptív kőzete Földpát, és egy Amphibolféle 
ásványnak krystályosan szemcsés elegye. 
A Földpát Oligoklas és Albit közé helyezhető, Nát¬ 
riumban igen dús, mig Kálium nincsen benne. Az Am- 
phibolos ásvány finom csiszolatban kétfélének tűnik ki, 
egyike nem változik egyes Nikol alatt, színe zöldes bar¬ 
na, alakja egy hajlású de ritkán van jól körvonalozva, 
magatartása szerint Diallagenak tartható. A gyérebben 
előjövő barnás zöld ásvány valóságos Amphibol, igen 
jól mutatja a nikol alatti elsötétedést. A kőzet mállott 
felületén igen tanulmányosan lehet kivenni a Földpátot 
és a nagyon fénylő, fekete, apró tűs krystályokban a 
gyér Amphibolt, mig a Diallage elmállott, és a Földpát- 
ban űröket hagyott vissza, az Oligoklas és Amphibol 
együttléte miatt az eruptív kőzet tehát Diorit és össze¬ 
hasonlítva az illmenaui jelleges Diorittal finom csiszo¬ 
latban a különbség az hogy az illmenauiban az Amphi¬ 
bol az uralkodó és a Diallageféle ásvány a mely ott sem 
hiányyik, alárendelt. A Diorit tehát mint eruptív kőzet 
