szerepel itt, s ennélfogva fiatalabb mint a közép Lias a 
hová a pécsi kőszén tartozik. 
Esztergom határában előfordul egy kutatási ak¬ 
nában, és ennek környékén az Oligocán édesvízi mész¬ 
kőben egy kőszéntelep melybe Trachyt hatott be kitó- 
dúlása alkalmával. A kőszéntelepen függélyesen ütvén 
magát keresztül, ott a szén ezen Trachyittömeget körül 
veszi, s vagy 25 öl mélységből való példány a szenet 
oszlopos elválásban mint termés kókot mutatja. — A 
Trachyt nagyon el van változva, látni benne Földpátot, 
Biotitot, és veres Gránátokat. Ezen ásványok közül csak 
Gráuát szolgálhat irányadóul és minthogy az a Labra- 
dorittrachytban szokott előfordulni, és ismeretes más¬ 
honnan, hogy ezen Trachyt az Oligocán képletnél fia¬ 
talabb, több mint valószínű, hogy az esztergomi Oligo¬ 
cán széntelep ezen eruptív kőzete nem más mint a Lab- 
rador-Trachyt mely a visegrádi Trachit csoportban nagy 
mennyiségben fordul elő. 
Pávai Vájná Elek elősorolta mindazon egyptomi 
mü emlékeket melyek a Numulit képlethez tartozó kő¬ 
zetnemekből vannak alkotva, az egyszerű úgynevezett 
barlangi kryptáktól kezdve, az óriás nagyságú Pyrami- 
sokig, melyekből kiderül hogy a numutitképlet mész és 
homokkövei szolgáltatták az első anyagot a legelső fa¬ 
ragott kövekből álló müépitészeti kísérletekhez. 
Az elősorolt egyptomi eruptivkőzetek közül Syene 
kőbányáiból fejtett páratlan szép rózsaszínű Gránit ját¬ 
szotta a főszerepet, belőle készültek a nagyszerű pom¬ 
pás diszloborok (Obelisque) Sphynxek és Sarkophágok 
melyeknek remekebb példányait rövid történelmi jelen- 
tőségökkel mind előszámlálta. Végre megemlékezett 
Memnon hires csengő szobráról, mely hitelesnek látszó 
feliratok bizonyítéka szerint a nap feljöttét siró fohász 
hangon üdvözölte volt. Most azonban bizonyos, hogy 
a homokkőből faragott óriás ülő szobor ölében beil¬ 
lesztett Phonolittábla ütése által idéztetett elő a rejté¬ 
lyesen hangzó sóhaj. Előadó értekezését a helyszínéről 
hozott kőzet és kövület példányok bemutatásával kisérte. 
