helyt van jól kifejlődve s széntelepeket zár magában, 
lehetséges tehát, hogy Beocsin vidékén is részletesb 
vizsgálatok és furatások után kőszenet lehetne találni; 
mi, tekintve a vidék fekvését a Duna mellett, nagy 
ipari fontossággal bírna. 
Szakülés 1870-ik December hó 14-én. 
Tárgyak. Az ágásvári barlang a Mátrában Dr. 
Szabó jíózseft'öl. 
Felső Kréta képlet a Bakonyban. Koch Antaltól. 
Szabó József egyetemi tanár megismertette az ágas¬ 
vári barlangot, ezen barlang a Mátrahegység egyik 
nevezetességét képezi, és ennek megvizsgálására elő¬ 
adó 1869-ik évi Májusban egy nagyobb expeditiót ren¬ 
dezett, melyben mint a vidékről, úgy a fővárosból is 
többen részt vettek. 
A barlang Pásztó közelében az Ágasvárnak neve¬ 
zett kúphegy meredek déli oldalán, Tajtkő conglome- 
ratban van, mely kőzetben barlangok csak igen ritkán 
szoktak előjönni. 
Az ágasvári barlang, szájától kezdve mintegy 
1 2 ölnyi távolságban egy közös terembe vezet, honnét 
3 irányban elágazik; behatóivá tapasztalni, hogy a Tajt- 
kőconglomerat nincsen eredeti összefüggésében, hanem 
kisebb nagyobb darabokra van töredezve. 
Az egész rétegcomplex lassú de folytonos csu- 
szamlásban van a völgy mélye felé, ezen tömegmozgás 
következtében a rétegek összetöredeztek, s a darabok 
egymásfelett különböző sebességben mozogván, torló¬ 
dásokat idéztek elő. 
A Tajtkőconglomerát Oligokles, Amphibol, fekete 
Csillám és Quarczból áll, ezen keresztül tört egy fiata¬ 
labb kőzet a „ Mátrait ", mely Anorthit, és Augitból áll; 
ezen emelkedés alkalmával történt, hogy a rétegek sza¬ 
bálytalanul megtörődtek, és igy barlang képződött, 
melyet a folytonosan tartó csuszamiások és az erosio 
mostani alakjába öltöttek, és azt ugyanazon tényezők 
ezután is untalan változtatni fogják. 
