*3 
Szakülés 1871-ik évi Januárhó ll°én. 
Tárgyak. Erdély észak-keleti részének földtani 
viszonyai. Herbich Ferenczt'ól. 
Dr. Franz Unger „Die fossile Flóra von Szántó in 
Ungarn" czimü munkájának ismertetése, Winkler Be¬ 
nőtől. 
Herbich Ferencz kolozsvári múzeumi őrsegéd érte¬ 
kezett Erdély éjszakkeleti részének földtani viszonyai¬ 
ról jelesen a Hargita és a keleti határhegység alko¬ 
tásáról. 
A Hargita hegységet kizárólag harmadkori erup- 
tivkőzetek képezik a Trachytok osztályából, geológiai 
tekintetben ezen területen két Trachytfajt lehet meg¬ 
különböztetni egy idősbet, mely a hegység zömét, és 
egy fiatalabbat, mely a központi részeket képezi; — 
Quarcztrachytok sem az idősb, sem a fiatalabb kori 
Trachytok területén nem jönnek elő, a hegység aljában 
nagy kiterjedésben Conglomeratok és Trachyttuffok 
vannak kifejlődve, ez utóbbiakban több ponton látni 
b ar naszénnyomokat. 
A keleti határhegység a (Kárpátok folytatása) víz¬ 
választót képez Erdély és a Dunafejedelemségek között, 
a hegység alapját jegeczes kőzetek alkotják és pedig, 
legnagyobb részben Csillámpala , alárendeltebben Gneisz , 
Amphibol és Chloritpalák. A Chloritpalák érczeket is 
tartalmaznak jelesen vasat és rézkovandokat, 
A jegeczes palás kőzetek közül a piricskei Syeuit- 
tömzs (Syenitstock) emelkedik ki, melyben ritka és igen 
szép ásványok jönnek elő, a tömzs központi részét 
Miascit és Ditroit alkotja, ez utóbbi Erdélynek egy sa¬ 
játságos kőzete, mely lelhelyétől Zirkel által nyerte el¬ 
nevezését a Gránitnak egy válfáját képezi, egyik fő 
alkatrésze a Sodalith. Ezen két fent emlitett kőzetben 
mint mellékes alkatrészek Wöhlerit, Zircon, Cancrinit, 
Titanit, Pyrit és más ásványok találtatnak. 
A jegeczes palákon megegyező telepedésben fek¬ 
szenek a másodkor üledékes kőzetei, melyek helyenkint 
