ben néha mesterségesen van lecsiszolva, mit egy pél¬ 
dányon az egyetemi gyűjteményből be is mutatott. 
A rendes kiképződést mutató jegeczek ismertetése 
után értekezett az egyenesen és csavarodottéin Összenőtt to¬ 
vábbá a kiett krystályoknál; az utolsók vagy az által 
erednek, hogy idegen anyag áll útban és a kiképződést 
akadályozza (legtöbb esetben a mészpát,) vagy hogy az 
anyag utólagosan eltávolodott; mig az első körülmény 
a selmeczi bányakrystályokon s a nagyobb mármarosi 
gyémántokon fordul elő, a svajcziaknál az utólagos el¬ 
távolodással magyarázta ki a tüneményt. 
A nagy Quarczkrystályok fészkekben jönnek elő, 
melyek néha nagy üregeket képeznek s krystálypin- 
czéknek (Krystallkeller) naveztetnek, i 75 i-ben már van 
leírás egy ilyen krystálybarlangról; ezekben néha 
óriási jegeczek találtatnak Zinkeustock hegyben talál¬ 
tak egyet, mely 8 mázsát nyomott. 1757-ben 50—1400 
fontosakról tétetik említés Svájczban. Egyike az újabb 
érdekes leleteknek 1869-ben történt Úri Cantonban a 
Tiefengletscherben, nol egy krystálybarlangra bukkan¬ 
tak, melyből vagy 300 mázsára menő krystályokat vet¬ 
tek ki. Ezek közt több mind a két végén volt kikép¬ 
ződve, s a barlang alján a Gránit poriadéba és málla- 
dékában hevertek. A legnagyobbnak súlya, mely azon¬ 
ban nem volt szépen kiképződve a 3 mázsát meghaladta. 
A szépek között a legnagyobbak külön nevet kaptak, s 
többnyire a berni muzeum számára vétettek meg; a 
Groszvater nevűnek súlya 267 font, hossza 69 centimé¬ 
ter, körülete 1 2 2 centiméter. Egyet Bécsbe is küldöt¬ 
tek az udvari ásvány kabinetbe, s ott a legnagyobb 
Quarczkrystályt képezi, súlya 206 font. Szine sötétes de 
állátszó. 
Áttérve honunkra megemlíti előadó, hogy példa a 
nagy krystályokra szintén van, valamint kicsinyekre is, 
melyek alakbeli kiképződésre nézve a svájcziakkal pár¬ 
huzamba állíthatók, Gömörmegyét hozza fel, hol külö¬ 
nösen Rima-Lehota és Rimabánya határán Gneisz, s 
ebben igeu sok Quatczér van; az ezen hegyek völgyé- 
