20 
újabb időig a német, a franczia (Dufrénoy, Traité de 
Minéralogie 2-e edition.) — az angol Írók hozzá véve 
Dana ötödik kiadását is (1868) csak mellékesen említik 
meg mint olyan ásványt, melyben egy jól megállapít¬ 
ható ásvány faj tulajdonságait együtt találni nem lehet. 
Az első, ki annak összetett voltát kipuhatolni 
kezdette, Fischer, az ő „Clavis dér Silikate, *) füg¬ 
gelékében említi, hogy porrá törte, s a port mágnes 
rúddal hozta érintkezésbe, mi kis részét kihúzta, a na¬ 
gyobbra nem volt hatással; ebből méltán azt következ¬ 
tette, hogy a szarvaskői Wehrlit-ben (valamint a Faya- 
litban is Magnetit fordul elő hintve, s ennek köszöni 
azon tulajdonságát, hogy a mágnesre hat; eltávolitván 
a Magnetitszemeket, az mi visszamarad, nem Magnetit, 
következéskép a Wehrlit nem egynemű anyag. 
Még tovább kifejtve jelent meg tőle egy közlés 
1869-ben **), mit szives volt külön lenyomatban nekem 
is megküldeni. Itt a Wehrlit és Fayaliton kivfil Antho- 
phyllit (Kongsberg), Hypersthen (Labrador, Penig, 
Ehrsberg) Veltlin), Hedenbergit (Fürstenberg) Antho- 
siderit, Hisingerit (Riddarhyttan) Gillingit (Gillinge- 
bánya), Hercynit említtetnek meg mint olyanok, me¬ 
lyek anyaga nem egynemű, s a melyeket az ásványok 
sorából kizárni s mint keverékeket, vagy ha elegendő 
mennyiségben jönnének elő, mint kőzeteket kellene 
tárgyalni. Különösen jelenti, hogy Wehrlit, Gillingit és 
Anthosiderit-ről más alkalommal bővebben fog írni, 
Én a Mátrában több alkalommal fordulván meg, 
a Wehrlitet is megtekintettem s előjövési körülményei¬ 
ről adatokat gyűjtöttem. 
Az Egerben 1868-ban összegyűlt Magyar Orvosok 
ésTermészetvizsgálóknagygyülyésén csak keveset közöl¬ 
hettem még***), mert a petrographiai tanulmányozás tár- 
*) Leipzig 1846. 92. lap. 
**) Neues Jahrbuch für Mineralogie u. s. w. von Leonliard und Geinitz 
344. lap. 
***) Heves és Szolnok megyék földtani leírása. Magyar Orvosok és Ter¬ 
mészetvizsgálók 1868. Egerben tartott XIII. nagygyűlésének munkálata'. 
