3i 
aromesze), s eléfordúl valószínűleg már a megyehegyi 
Dolomitban; s igy már a bakonyi kagylómész alsó osz¬ 
tályában mutatkozik. Más részt ha tekintetbe veszem az 
Am. Balatonicus-t tartalmazó kőzet petrographiai kiné¬ 
zését Köveskállán, hol a Brachiopoladús kőzet tőszom¬ 
szédságában és vele együtt fordul elé lehetetlen, hogy 
ugyanazon egy réteg kőzete legyen előttem; mert a két 
kőzet közt lényeges különbség mutatkozik, és nézetem 
oda megy, hogy okvetetlen szintkülönbség létezik a két 
lerakodás képviselői közt. 
Nem ismerem továbbá eddig az Am.Balalonicus- 1 
oly rétegekből, melyekben Arcestes Studeri otthonos. 
De eléfordúlnak vele Amin. cfv. domatus Hau. továbbá 
Amm. cfr. Gondola Mojs , tehát oly fajokhoz hasonlító pél¬ 
dányok, melyek az Alpokban az Arc. Studeri szintben 
otthonosak. Mindezt tek.ntetben véve nem lehetetlen, 
hogy az Amm. Balatonicns kőzetnek valódi fekhelye 
az Arcestes Studeri és a Rhynckonella decurtata szint 
közt keresondő. 
7. E helyet azon mészkő foglalja el, mely Arc. 
Studeri, Ceratites binodosus stb. által van jellemezve, s 
igy Stúr „ Reífiingi meszét“ képezi. 
Felső-Őrsön ezen mészkő a Brachiopoda dús réte¬ 
gek (5) feleit fekszik. 
8. Az Arc. Studeri szint legfelsőbb rétegeiben már 
egyes márgás táblák észlelhetők, melyek roszúl meg¬ 
tartott Cephalopodákat és Halobiákat tartalmaznak. 
Ezen Halobia közréteg Felső-Őrsnél nagyon cse¬ 
kély, de van egy más hely a Bakonyban t. i. Aszóf'ó , 
hol az Arc. Studeri szintre márgák következnek, me¬ 
lyekben Halobiák tömegesen fordulnak elé, és úgy lát¬ 
szik a képlet ott vastagabb. A Halobiák többnyire 
fiatal példányok. 
9. E Halobia szintre a királykútivölgyben nagyon 
kovadús kőzet következik, mely gyakran márgával van 
bevonva, és többször zöldes pontokat mutat. 
Ezen rétegeket különösen érdekessé teszi, fauná¬ 
juk, mely eddigelé önálló, miután az Alpokból még 
