35 
lyebb szintekben is találtattak cassiani jelleggel biró 
fajok. 
Elég jelenleg e magas szintekre utalni. 
Még egy lerakodást kell felemlítenem mielőtt 
tovább mennék, és ez a veszprémi Trachyceras 7 tiárga. 
Veszprém környékéről már tavaly volt szerencsém 
a Földtani társulat szakgyülésének egyikében márgát 
bemutatni, mely Trachyceras tartalma által tűnt fel. 
Geológiai állását akkor függőben kellett hagyni, mert 
a települési viszonyok mint ezt akkorában kitüntetém, 
semmi bővebb adattal nem szolgáltak. 
Különösen ezen márga viszonya az Arc. Tridenti- 
nus szinthez nagyon homályos maradt. 
Én e kérdés megoldására különös figyelmet fordí¬ 
tottam az idén, s ámbár nem sokára tisztában voltam 
aziránt, hogy a veszprémi Trachyceras márga nem tar- 
tozhatik oda, hova azt tavaly állítani hajlandók valánk, 
hanem ennek szintje sokkal magasabban keresendő, a 
palaeontologiai bebizonyítás soká mégsem akart sikerülni; 
mert ámbár petrographilag a kőzet már rég emlékezte¬ 
tett a veszprémi inárgára, a Tracycerasok fellelése nem 
akart sikerülni. Végre még is sikerült Csicsó közelében 
egyet fellelni, de ennek meghatározása lehetetlen volt. 
De sikerült tovább Barnag mellett szintén egy Trachy¬ 
ceras lelhelyre akadni, melynek fajai közt a Trachyce¬ 
ras Attila Möjs. ismerhettem fel, mely utóbbi a veszpré¬ 
mi márgában nagyon gyakori. Sikerült nekem továbbá 
a veszprémi anyagomból utólagosan egy Myophovia 
dccussatát meghatározni , mely szintén a szóbanforgó 
márgacsoportban otthonos. A Rhyncli cfr. semipledát , 
mely Veszprémen e szintben eléfordúl, Barnagnál újra 
feltaláltam. 
Nem kételkedhetem, hogy ezen uj Trachyceras 
leihely ugyan azon szintbe tartozik mint a veszprémi, 
eléfordulási helyénél fogva pedig a fennebbiben tár¬ 
gyalt márgacsoportba tartozik. 
Mily viszonyban áll azonban a Trachyceras tartal¬ 
mú lerakodás a Posidonomya rétegekhez ez még kér- 
3* 
