63 
Hogy én a Clavulina Szabóit és a Rhabdogonium 
Szabóit — előbb nem tekintettem ugyanazon fajnak — 
annak az oka kétféle: i -szőr mert a Clavulina Szabóinál 
a kamrák elhelyezése több sorban tisztán kivehető — a 
Rhabdogonium Szabóinál pedig kiviilról csak egy sorban 
rakódott kamrákat lehet észlelni — a ház legalsóbb 
részén levő kamrák elhelyezése pedig ki nem vehető. 
Innen van, hogy a háringi rétegekben előforduló ugyan¬ 
azon faj dr. Gümbel által szintén Rhabdogoniumnak 
határoztatott meg. — Másodszor azon körülmény indí¬ 
tott a két faj megkülönböztetésére, hogy a Clavulina Sza¬ 
bóinál a héj felülete majdnem sima — a Rhabdogoni¬ 
umnak tartott fajnál pedig nagyon érdes, mely érdes¬ 
ség annak az oka, hogy a ház alsó részén a varrányo- 
kat nem lehet kivenni. Hogy pedig a két faj egyesíté¬ 
sének lehetőségét akkor is elismertem, abból kitűnik, 
hogy mind a kettőt ugyanazon fajnévvel jelöltem. 
Dr. Reuss E. tanár ur a bécsi tudományos Akadé¬ 
mia kiadványaiban megjelent értekezésében azt az ész¬ 
revételt is teszi, hogy a Clavulina Szabói talán meg- 
egyesithető a Clavulina triqueterrel Reuss. 
A Clavulina triqueter R. lényegesen különbözik a 
Clavulina Szabóitól azáltal, hogy a Clavulina triqueter 
legnagyobb hosszúsága i Va milliméter, a Clavulina Sza¬ 
bói pedig 7 milliméter hosszúságot is elér. Azonkívül 
a Clavulina triqueter szájnyílása félköralaku a Clavulina 
Szabói szájnyílása pedig kerek. Azonkivül a héj alakja 
a kamrák száma különböző a két fajnál. 
Végre még megjegyzem, hogy a háringi rétegek- 
ben Tirolban előforduló Rhabdogonium háringensis Gümb. 
mint már említettem ugyanazon faj — s ennélfogva a 
Clavulina Szabói Hantk. és Clavulina háringensis Gümb. 
ugyanazon fajt jelölik. 
