Posepny bányatiszt volt megbízva a m. kir. pénzügy- 
ministerium által a verespataki bányakerület részletes 
felvételével, majdnem 4 éven keresztül tanulmányozta 
az ottani viszonyokat, különösen a kőzetek települési 
vizzonyait, a teliérek természetét s elterjedését; ez 
irányban tett vizsgálatának eredményét Posepny a bé¬ 
csi cs. kir. földtani intézet munkálatainak 1867-ki folya¬ 
mában röviden kifejtette.*) 
A különféle nézeteket egymással összehasonlitva 
azokat következőkben lehet összefoglalni. 
A verespataki kerületben kiválóan négyféle kőzet 
fordúl elő mely valamint petrographiai úgy geológiai 
tekintetben is egymástól különbözik; ezek közül kettő 
az eruptív kettő pedig az üledékes kőzetekhez tar¬ 
tozik. 
Az üledékes kőzetek közt legnagyobb elterje¬ 
déssel bir : 
A Kárpáti kőzet , ezen nevezet alatt azon kőzetek 
vannak összefoglalva, melyekben Dacit (Quarczpor- 
phyr) darabkák nem jönnek elő; ezek leginkább 
homokkövek és conglomerátokból állanak helyenkint 
pala , és mészkőfekvetekkel; a rétegek hajlása rende¬ 
sen igen meredek. 
A Kárpáti kőzet geológiai korát mostanáig nem si¬ 
került biztosan meghatározni, miután szerves zárvá¬ 
nyokat nem tartalmaz, a bécsi birodalmi földtani intézet 
által keresztülvitt általános földtani felvételeknél az 
egész üledékes képződmény az eocán korszakhoz soroz¬ 
tatok ; ezen feltevésre némi alapot szolgáltattak a 
hommokkőben gyakran előjövő kövült fatörzs marad¬ 
ványok, melyeken a faszerkezet oly világosan látható 
hogy Ettingshausen azokat meghatározta, s a Bronnitcs 
nemhez csatolta mely kiválóan az eocán korszakban 
jön elő. 
Posepny újabb vizsgálatai azt mutatják hogy az 
említett Bronites maradványok nem a kárpáti kőzetben, 
*) Verhandlungen dér k. k. Geol. R.-A, 1867 Nr. 
5 
