67 
Dacit vagy Quarezporphyr , Posepny és Grimm szerint 
,,Csetátya kőzet“ Cotta szerint azon hely után elnevezve, 
melyen egész hegyet alkot; Posepny azt állitja, hogy a 
Csetatye hegy kőzete nem Quarezporphyr hanem egy 
sajátságos homokkő, mely igen sok Quarezporphyr 
darabocskákat tartalmaz. A Quarezporphyr legna¬ 
gyobbrészt Quarczkristályokból valamint Sanidim és 
Mikrotin Földpátból áll kevés Pyrittel, ebben jönnek 
elő a legtöbb és legdúsabb érczerek, s valószínűleg 
ennek kitörésével volt öszszekötve az érczerek kép¬ 
ződése. 
A Dacit szoros összefüggésben áll ezen kőzet egy 
átváltozott lágyabb válfajával melyet az ottani bányá¬ 
szok „Drei“-nak neveznek; ezen átváltozás bizonyosan 
következménye volt azon processusnak, melynek követ¬ 
keztében az aranyrészecskék, és az ezekkel előjövő 
többi ásványok, a hasadékokban leülepedtek. 
A második eruptív kőzet az , ,Aiidesittrachyt lt az az 
eddig emlitett képződményeket félkörben körülövedzi; 
ezen kőzet az érczelöjövetelre nem bir semmi befolyás¬ 
sal, benne mostanáig semmiféle érczerek nem talál¬ 
tattak. Ezen kőzeteken kívül találni még egyes erek¬ 
ben vagy tömzsökben egy fekete agyagos anyagot, 
melyet ottan Glammnak neveznek, ezen anyag elő- 
jövési viszonyainál fogva eruptív természetű, áthatja 
az eddig felsorolt kőzeteket és az érczelöjövetelre néz¬ 
ve igen fontos. 
A települési viszonyok, melyek részint a felszínen 
láthatók, részint a bányákban a bányaüzem által van¬ 
nak feltárva kétségtelenné teszik hogy a kárpáti kőze¬ 
tek ezen vidéken a legidősebbek, s hogy ezek a Dacit 
kiömlése által keresztül törettek; ezen kitöréssel Posep¬ 
ny nézete szerint öszszefüggésben van a terület behor- 
padása és a Helyi üledék (Localsadiment) képződése, 
mely legnagyobbrészt a kárpáti kőzet és a Dacit apró 
darabocskáiból áll, mely kőzet azután a mélyedést 
megtöltötte. 
A Helyi üledék rétegei az eruptív Dacit kőzettel 
