68 
helyenkint váltakozva jönnek elő, miből következtetni 
lehet hogy a Dacit kitörések nem egyszerre, hanem 
több egymásra következő időszakokban a viz szine 
alatt történtek, s az újabb kitörések a régiebbeket 
ismételve áthatották. 
A Helyi üledék lerakodása után következett végre 
azon képződési folyam (processus) melynek következ¬ 
tében az aranyrészecskék a hasadékokban leülepedtek 
és a kőzetbe behatoltak. Az arany valamint a többi 
evvel előjövő ásványok úgymint Ouarcz, Kénkovand, 
Manganoxyd és mészpát melyek az érczereket képezik, 
a Helyi ülédék lerakodása, és a Trachit kitörés közötti 
korszakban vagy talán a kitöréssel egyidejűleg, a föld 
belsejéből kitóduló gázokkal nyomultak fel, s itten ré¬ 
szint a kitörés következtében képződött hasadékokat 
megtöltötték, részint a mellékkőzetbe is behatottak; 
azt, valljon ezen gázkitodulás a Dacit kitöréseinek utó¬ 
hatása volt, vagy pedig a másik eruptív kőzetnek az 
Avdesittrachylnak kitörésével volt összefüggésben? biz¬ 
tosan nem lehet meghatározni; annyi bizonyos hogy 
az Andesit kőzetben érczerek nem jönnek elő, ezek 
leginkább a Dacitban találtatnak, s ebből mint egy 
központból minden irányban elterjednek. 
Az érczerek rendesen igen vékonyak, némelyek 
csak néhány vonalnyi, mások egy vagy több hüvelyk 
vastagságúak, egy lábnál alig találni vastagabbakat. 
Az érczerek ily sajátságos, minden rendszer nél¬ 
küli előjövése okozza leginkább hogy a verespataki 
kerületben a bányaművelés a legtöbb helyen minden 
terv nélkül folytattattik; az egész terület melyen az 
arany és ezüstöt tartalmazó kőzetek előjönnek, tárnák¬ 
kal van feltárva, vagy beomlott régi bányagödrökkel 
elfedve; a kisebb bánya birtokosok kik legtöbb eset¬ 
ben bányamunkások, saját bányáikban mindenekelőtt 
csak a leggazdagabb ércztömegeket igyekeznek kiak¬ 
názni ; mihelyt a kőzet ércztartalma kevesbedik, vagy 
a bányavizek a munkát nehezíteni és akadályozni kez¬ 
dik, elhagyják a felnyitott pontot, s más helyen kísértik 
