6g 
meg a bányamivelést, hogy ily körülmények között ok¬ 
szerű bányamivelésröl szó nem lehet magátol értetődik. 
A verespataki bányamegyében legalább is 200 
ily önálló kisebb bánya van művelés alatt, s ha azok¬ 
ban időszakonkint mégis gazdag leleményre akadnak, 
ezt inkább csak a véletlennek lehet tulajdonítani. 
A bányászati birtokviszonyok az érczelöjövés 
módjához vannak alkalmazva, s lényegesen eltérnek a 
más bányamegyékben divó és érvényben lévő adomá¬ 
nyozási szabályoktól, a verespataki bányamegyében 
ugyanis csak kisebb néhány ölre terjedő határokra 
történnek adományozások. 
A zúzérczek feldolgozása a lehető legprimitivebb 
szerkezetű zúzdákban történik, ezek által a bent lévő 
aranynak alig fele része hozatik ki, a többi a viz által 
elsodortatik ; — eltekintve a positiv veszteségtől mely 
ebből származik, ezen üzemnek a bányászatra nézve 
még azon további hátránya is van, hogy csekélyebb 
tartalmú zúzérczek nem dolgoztatnak fel miután nem 
fedezhetik a zúzdái költségeket. 
A verespataki bányaterület mélyebb pontjainak 
megvizsgálása czéljából a múlt század végén a kincs¬ 
tár által egy altárna inditatott meg (Orlai altárna) mely¬ 
nek nyitpontja a művelés alatt álló legmélyebb bányák 
szintjétől még mintegy 30—50 öllel mélyebben fekszik, 
ezen altárnának további czélja az volt: hogy a viz 
alatt lévő bányákból a bányavizeket kivezesse, s ezek¬ 
ben a további munkálatokat ismét lehetővé tegye; az 
altárnán néhány éven át nagy erőmegfeszitéssel dol¬ 
goztak s ez 8 év alatt mintegy 700 öllel haladott előre, 
ezen kiterjedésében több mint 100 teliér vágatott ke¬ 
resztül, melyek közül egynémelybe szép reményekre 
jogosított s mindjárt művelés alá is vétetett. 
Az altárna kárpáti k'özetbeu nyittatott meg, azután 
következett a Helyi üledék, mely itten a kárpáti kőze¬ 
ten majdnem vízszintesen fekszik, s több érczerecs- 
kéket vezet. Az eredmény, mely ezen altárnával elére¬ 
tett úgy látszik nem felelt meg a várakozásnak mert a 
