78 
Kengolt „Ein DünnschlifF einer Meteorsteinprobe von 
Knyahina (Sitzungsber. d. k. Akademie d. Wiss. 1869. 
I. Abth. 873 S.)“ czímü értekezése közelebbről is érdekel 
bennünket. 
A csiszolatban uralkodik két átlátszó silikátanyag, 
melyek kettőstörésüek s nem élesen vannak egymástól 
elkülönítve. Ezek közt elhintvék a homályos elegyrészek, 
melyek leggyakrabban az átlátszó szemek közt helyeződ¬ 
tek el. Csekély nagyításnál az egész tömeg golyódad-szem- 
csésnek (oblitlios ?) látszik s leginkább hasonlít a corsicai 
golyódiorithez szövegre nézve; erősebb nagyításnál az 
egyes szemeknek golyóalakja már nem oly feltűnő. A 
homályos testek visszavert fénynél észlelhetők legjobban, 
s ezek világos szürke vas, szürkéssárga Pyrrhotin (Hai- 
inger Troilit-je) és egy fekete homályos anyag; mely 
két előbbi különben szabad szemmel is jól észlelhető és 
már előbb meghatároztatott. A két átlátszó silikát anyag 
közt az egyik szürke, a másik viztiszta; a sósav iránti 
viselkedésből következtetve és némi kristallographiai isme¬ 
jeleknél fogva a szürke anyag, melyben szabályos vona¬ 
tozások észlelhetők, Augites ásványnak, valószínűséggel 
Enstatitnek tartható; a színtelen ellenben, melyben csak 
repedések láthatók, Peridot-nemü anyag. Az Augitos 
anyagban azonkívül elég gyakran fekete homályos pon¬ 
tocskák is láthatók s a bezárt vasszemcséktől vasrozsda 
terjed szét benne sárga foltokat képezve. A fekete homá¬ 
lyos anyag azonban legnagyobb mennyiségben a szélek¬ 
re szoríttatik, hol többnyire egyszerű, de néha kettős 
keretet is képez. Néha a szürke és a víztiszta silikat- 
anyag mozaik-formán vannak elegyedve, de itt is az augi¬ 
tos anyag a fekete homályos anyag által van elkülönítve 
a Peridotnemü anyagtól. 
Mindebből azt következteti Kengott, hogy mind a 
két silikat-anyag egyszerre s egymás mellett kristályo- 
dott ki s bizonyos körülmények közt egyes középpontok 
körül csoportoséivá, a golyódad-szemcsés szerkezetet okoz¬ 
ták. Utalnom kell ezúttal Szabó tanár úr „Meteorkőhul- 
lás Ung megyében, Knyahinyán 1866. jún. Q-én (Akad. 
évkönyv XI. k. VII. D.) értekezésére, melyben ezen honi 
Meteorit részletesebb vizsgálata és teljes leírása adatik, 
s melyhez kiegészítésül szolgálhat Kengottnak górcsővi 
vizsgálata. 
Tschermak G. is egy Lodranból (K. India) való me¬ 
teorkő vizsgálatánál (Dér Meteorit von Londran. Sitz. 
bér. d. k. Akad. d. Wiss. 1870. 465. 1 .) a krystallogra- 
