79 
phiai és vegyi ismejeleken kivül a górcsőt alkalmazta a 
finomabb szerkezet kipuhatolására. Ezen meteorkő tisztán 
megkülönböztethető és szétválasztható elegyrészekkel bir, 
melyek Tschermák vegyi - és Láng krystallographiai 
meghatározásai szerint: Nickelvas, Olivin, Bronzit, Pyrr- 
hotin, Chromit. Górcső alatt az átlátszó elegyrészekben 
következőket észlelt Tschermák. Az Olivin teljes kristá¬ 
lyai kékesszürkék, vékony csiszolatban azonban halvány¬ 
zöldek. Tökéletes hasadékoknak nyoma sincs; de hullá¬ 
mos repedések láthatók, melyeken és melyekben fekete 
Chromit mohalakban van kiválva s az Olivin kezdődő át¬ 
változására hagy következtetni. A Bronzit szemcséi spár¬ 
gazöld színűek, a földi Olivinéhez igen hasonló, csiszo¬ 
latban igen halványzöldes. Ha a hasadisi élekkel párhu¬ 
zamos metszet van előttünk, az telve lesz igen sok finom 
párhuzamos vonalokkal, mi által élesen elüt a hasonszinii 
Olivintől. A Bronzitban háromféle idegen zárványt is észlelt 
Tschermák. a) Legnagyobb számmal feltűnnek szintelen 
gömbölyded testecskék, melyek kettős törésüeknek s ke¬ 
resztezett nikolok közt ikreknek mutatkoztak s ezeket 
Anorthitnak tartja, mire a vegyelemzés is mutatott, b) 
Itt ott összecsoportosulnak fekete pontok és szemcsék . . . 
vegyelemzés után Ítélve Chromit. c) A hasadékok irányá¬ 
ban haj forma testecskék is látszanak, melyek nagy finom¬ 
ságuk miatt közelebb meg nem határozhatók. 
Ezen meteorkő Tschermaknak zárszava után, a Nickel- 
vasnak leszámítása után egy Olivin-Bronzit keveréknek 
oly kitűnő neme, a minő eddigelé a meteoritek közt nem 
találtatott még, a mely keverék a földi Olivinkőzetnek 
megfelel. 
A kivonatos közleményeket befejezem ezúttal A. 
Kenngott „Über einen Obsidian vöm Hekla auf Island" 
(Leonh. u, Gein Jahrb. 1870 5. H. 529. S.) czímü gór- 
csővi vizsgálatával, melylyel Zirkelnek régibb munkálatát 
az Obsidianok górcsővi vizsgálatáról megerősíti és kie¬ 
gészíti. A tökéletesen átlátszó barnás üvegben sok apró 
barna áttetsző csomócskák észlelhetők, melyek körül suga¬ 
rasan álló tüalakú kristálykák sűrű csoportozatai egy vilá¬ 
gos kört képeznek; ezeken kivül egyes fekete görbe 
szálak is szétmennek a csómócskákból. Zirkel Belonitjait 
ikreknek tartja végeiknek kétágú kiképződésénél fogva. 
Telve van az üveg végre barnásán áttetsző számtalan apró 
pontokkal vagy hatszögü táblácskákkal és vonalkákkal, 
melyek párhuzamosan sorakozva hullámos szalagokat ké¬ 
peznek. Zirkel Haematitnak tartotta őket, Kengott inkább 
