95 — 
észlelhető viszonyok miatt alsó oligocán korúnak tar¬ 
tandó. 
Mindezekről a bővebb tanulmány és részletes leirás 
a m. k. Földtani Intézet évkönyvében fog megjelenni. 
2) Dr. Wartha Vincze úr szóllott az általa vegy- 
elemezett lábatlani hydrauli mészkőről. Dr. Michaélis 
szerint legczélszerübb a különféle vizragaszokat a kö¬ 
vetkező csoportokra osztani: 
I. ) Puzzolan - ragasz (Puzzolanmörtel). Magában 
foglalja mindazon kovasav tartalmú vegyületeket, me¬ 
lyek a közönséges kövér rneszet átalakítják hydrauli 
mészszé, pl. a Trass. Santorin föld etc.; vagy pedig 
némely mesterséges termény mint pl. a salak, üveg, 
téglapor stb. 
II. ) Hydrauli másznék neveztetnek mindazon ter¬ 
mészetes vagy mesterségesen előállított szénsavas mész- 
és agyag-keverékek, melyek vizzel érintkezvén meg¬ 
keményednek. Az ide tartozó meszeli alacsony hőfok 
mellett égettetvén, meszel (CaO.) szabad állapotban 
tartalmaznak. 
Ide tartoznak az úgynevezett Román-Cementek. 
III. ) Portlandcementek végre mindazon mester¬ 
séges vagy természetes agyag-mészkeverékek, melyek 
oly magas hőfoknak kitétettek, hogy a bennök foglalt 
mész a kovasavval, timfölddel, vasoxyddal és mangan- 
oxyddal vegyült. Ezekben tehát szabad állapotban mész 
nem találtatik. Fajsulyok közönségesen 3, 0 és több. 
W. úr nézete szerint kell még egy negyedik csopor¬ 
tot megkülönböztetni s az magában foglalja az úgy¬ 
nevezett Magnezia-cementeket. 
Ha valamely dolomitos mészkő vagy tiszta Dolomit 
igen alacsony hőfoknál csak addig hevittetik, hogy a 
magneziának szénsav tartalma elszáll de a mészé nem, 
akkor, ha vizzel érintkezik az égett termény, rövid idő 
múlva márványkeménységü tömeggé merevül meg. A 
keletkező vegyület a természetben Pedrazzit név alatt 
fordul elő. 
Vannak azonban oly Cementek is, melyekben a mag- 
