99 
töld alatt folyó vizek idők folyamában kimostak; az 
odvas barlangok ellenben oly űrök a hegyek gyom¬ 
rában, melyeknek szerkezete kizárja a föld alatt folyó 
vizek egykori működését. A leirandó barlangok közt 
mind a két nem van képviselve, Solymáron mind a 
kettő s Csobánkán a Macka jama tulajdonképi barlan¬ 
gok, vagyis a hegy gyomrában mosott csatornák, a 
Kis Kevély hegyen létező barlang ellenben vízfolyások 
nyomait nem mutatja, s e szerint odvas barlang. 
A tulajdonképi barlangok továbbá vagy befolyá¬ 
siak, betörésiek (Einbruch-Höhlen), vagy kifolyásiak, 
kitörésiek (Ausbruch-Höhlen) a szerint, amint a viz 
vagy be a barlangba, vagy ki a barlangból folyik. Az 
általam leirandók mind befolyási vagy betörési bar¬ 
langok. 
Kezdem a megismertetést azokkal, melyeket nehéz 
hozzáférhetőségük miatt csak felületesen vizsgálhattam 
meg, ezek; a solymári János- és Ordöglyuka és a cso- 
bánkai Macka jama. 
Solymár hegységtől nyugatra a nagy-kovácsi ma¬ 
gas dolomit hegyek keleti sarka gyanánt tekinthető 
azon kettős kúpú, Dachsteinmészből álló hegy, mely a 
völgy felé a lőszdombokból kiemelkedik, s melyre Soly¬ 
már felől az alacsonyabb „ Auf dér Oeden" nevű num- 
mulitmész-hegy támaszkodik. E Dachsteinmész-hegyen 
több kőbánya van, melyekben jól lehet észlelni, hogy a 
Dachsteinmész a dolomiton fekszik és a nummulitmész 
által födetik. A kettős kúp közti nyergen több ölnyire 
egy vizmosás vájta be magát. A nyereg közepe táján 
összetornyosuló Dachsteinmész-sziklákról 3°-nyi mély¬ 
ségig kell a viznek esnie s ezen a helyen van az első 
betörési vagy befolyási barlang, a Jánoslyuka, mely a 
vízmosásban végig folyó viz által mosatott ki. Az egész 
barlang nem egyéb, mint egy 4°-nyi mélyedés a Dach- 
steinmésznek egy EEK-re dűlő nagy rétege alá, mely 
mindinkább alacsonyodik s végül vízszintes hasadékban 
végződik, mely iszappal be van tömülve, úgy hogy 
beljebb hatolni sehol sem lehet. A barlang szélessége 
