IOI 
hegyeken összegyűlő és erre lefolyó víz legnagyobb 
mennyisége befolyhatott a nyíláson s moshatott mindig 
szélesebb és mélyebb csatornát, mig valahol a völgy¬ 
ben ki nem tört ismét. Most a barlangba kevés viz 
folyhat be, csak az, mely ezen hegy lejtőjén összegyűl. 
A kedvező körülménynek, mely a két barlang 
képződésére jelen volt, tartom a Dachsteinmész réte¬ 
geinek e ponton létező különbségét. A hegy tetejétől a 
barlangok magasságáig a Dachsteinmész fehér tömött 
s vastag réteg padokban van települve, alatta táblás 
töredezett rétegű, szürke szinü s kissé szemcsés a Dach¬ 
steinmész ; e két réteg közé mosott magának utat, t. i. 
csatornát a viz. 
A harmadik befolyási vagy betörési barlang a 
Macka jama, melyet elérünk, ha Csobánkától Ny-ra a 
Nagy-Ziribár hegy felé tartunk ; ennek végső nyúl¬ 
ványa és a Kowaczina hegy egy szűk völgyet képez 
nek, mely befelé folyvást táguló, aDrenek, Nagy-Ziribár 
és Kowaczina hegyektől környezett nagy völgymagas¬ 
latot képez, melyben a környezet hegyeinek minden 
vize összegyűl s az emlitett völgyszoroson keresztül ki¬ 
tör; ennek elején van a „Macka jama* betörési bar¬ 
lang hatalmas nyílásával, mely az erre rohanó vizet 
nagy zúgás közt s örvényt képezve elnyeli s ez által 
valódi áldás azon szántóföldekre nézve, melyek alatta 
terülnek el, mennyiben a barlang hiányában ezeket ön¬ 
tené el az összegyűlő nagy víztömeg. Környezete egy 
kis medencét képez alsó oligocán homokkőfalakkal, 
melyet nagy esőzéskor a viz, mely a barlangban nem 
képes egyszerre eltűnni, egészen kitölt. 
A barlang nyílása az oligocán homokkövön át van 
fúrva s 3 0 széles. A homokkő táblás rétegei 3°-nyi vas¬ 
tagok s 30° alatt EKK.-re dűlnek, alatta aztán a Dach¬ 
steinmész rendetlen összehányt rétegei jönnek, melyek¬ 
ből idomtalan nagy tömzsökök hevernek szerteszéllyel, 
miket a viz ereje kiszakított és odább gurított. E bar¬ 
lang EENy. irányban lejtősen megy lefelé, hol magas- 
bodva, hol alacsonyodva; azonban sehol sem alacso- 
8 
