io3 
tottam, mivel barlangi medve (Ursus spelaeus) csonttöre¬ 
dékeit találván, vele a csontbarlangok száma növekedik 
hazánkban. E barlangot elérjük, ha Csobánka déli ré¬ 
szén kimenvén a Kis-Ivevély hegy EÉK. lejtőjére 
tartunk. A lőszdombokat elhagyván, a hegy alján dolo¬ 
mit szálakra bukkanunk, melyek a lejtő hosszának V 4 -éig 
tartanak, azon túl már mindenütt a Dacnsteinmész ren¬ 
detlenül széthányt sziklarétegei állanak ki. 
A hegylejtő hosszának 3 d-én, tehát közel a tetőhöz 
bokrok közt elrejtve van a keresett barlang nyilása, 
melyet ezen okból vezető nélkül bajos volna megtalálni. 
A tág nyilás a Dachsteinmész sziklarétegei által van 
környezve s egy hatalmas kőkapuhoz hasonlit, mely 
befelé szükül. A barlangnak kiterjedéséről előleges 
tudomást szerzendő, annak minden zugát átkutattam s 
miután alján az emlitett medvecsontokat találám s ta¬ 
pasztaltam, hogy kiterjedése is csekély, a barlang ter¬ 
vének elkészítésére határozám magamat. 
E czélra a rendelkezésemre álló eszközöket, a 
compast és mértékzsinort használtam s a hol a magas¬ 
ságot pontosan meg nem mérhettem, szemmérték után 
jegyezém be azt. Ily módon lehetséges volt a barlang 
fekvését, irányát és kiterjedését elég pontosan meghatá¬ 
rozni s az eredményt, a barlang tervrajzát, bátor vagyok 
a tisztelt szakülésnek bemutatni. 
E tervrajz fölment a barlang kiterjedésének rész¬ 
letezésétől s azért azonnal a természetrajzi nevezetes¬ 
ségek leírására térek át. 
A barlangnak alsó emelete egészen száraz s falain 
a csepkőképződésnek nyoma is alig látszik, a Dachstein¬ 
mész egymáson fekvő rétegei többnyire jól láthatók s 
több helyütt dülésük is meghatározható s ez 2o 0 EK-re; 
a felső emelet azonban kissé nedves, sziklafalai és ta¬ 
lapzata egészen bevonvák csepkőkéreggel, a Stalagtitek 
és Stalagmitek azonban nem gyakoriak s 5"-nél soha 
sem hosszabbak. A barlang alsó emeletének talapzata 
már nem szikla, hanem iszapos föld, mely tele van 
Dachsteinmész és csontok töredékeivel, Én magam nem 
8* 
