Dachsteinmész emeltetése korában képződött a rideg 
kőzetben s mely hasadékür a kőzet mállása és porlado- 
zása következtében s csepkőkéreg képződése által 
végetlenül lassan ment át a mostani alakba. 
A tokod! sujtólég felrobbanása. 
Bruimann Vilmostól*) 
Benes Gyula úrtól, a pesti kőszénbánya és tégla¬ 
gyártársulatnak mint a tokodi barna kőszénbánya (Esz¬ 
tergom mellett) bérlőjének doroghi bányafelügyelőjétől, 
1871 -diki april hó 2-án, délelőtti órákban azon szomo- 
rító jelentése érkezett a vezetésem alatt álló budai 
bányakapitánysághoz, hogy april i-én délután 2 órakor 
a tokodi kőszénbányában sujtólég felrobbanása követ¬ 
keztében több munkás esett áldozatul. 
Megdöbbenésem annál nagyobb volt, mivel a to¬ 
kodi barnaköszénbányákat, már 20 év óta ismervén, 
arról, hogy ott sujtólég valaha képződött volna, soha 
nem hallottam, nem olvastam semmit. 
Kötelességem lévén ezen felrobbanás okainak ki- 
puhatolása és előirt nyomozásnak megtétele, készen 
állottam azonnali elutazásra a színhelyre, de üdvösnek 
tartám egy, a kőszénbányászatnak minden ágaiba ta¬ 
pasztalt szakértő véleményének megszerzését. Ezen 
szakértőt Péch Antal pénzügyministeri osztálytanácsos 
urban feltalálván, őt időközben hozzám érkezett Zsig- 
mondy Vilmos úrral, a kőszén és téglagyár igazgatóság 
tanácsosával megkerestük, kivel, miután ajánlatunkat szo¬ 
kott szívességgel elfogadta,még az nap délután 3 óra¬ 
kor a szerencsétlenség színhelyére siettünk. 
*) Ezen czim alatt felolvasott B. V. tagtárs úr az 1871. évi május hó 
10-én tartott szakülésen egy közlést, mely a hivatalos jelentésének alapjául 
szolgál, és egy jelesen kidolgozott, a tokodi bányaművelést ábrázoló térképpel 
összeköttetésben állott. A szerző úr engedelmével csináltam a kéziratából ezen 
kivonatot, és törekedtem a térképet a következő lapon levő ábra által némí- 
képen pótolni, a mennyiben ezen kivonat megértéséhez szükséges. 
Rernáth, 
