I 2 2 
töredékekben, melyek egészen Eocán korú kövületekre 
emlékeztetnek Esztergom vidékéről, de biztosan meg nem 
határoztathattak. 
A legfelsőbb Eocan és az Oligocán képlet is képvi¬ 
selve van a Bakony nyugoti részében, és pedig a pórvai 
völgy alján, a „Kiserdő“ és „Steinbründl“ árkaiban, hol a 
Lucasana-rétegeken csekély vastagságban elterülnek: a) 
tömött barnássárga, zöldpettyes mészdús márga, melyben 
apró Fóraminiférák, nehány apró Nuvimulites és az Orbito- 
ides priabonensis Gümb. apró példányokban, de gyakran ész¬ 
lelhetők; b) hasonszínü, de porhanyó igen agyagos márga. 
mely iszapolva igen sok foraminiferát adott, megegyezőket 
a kisczelli tályag foraminiferáival, különösen a Clavulina 
Szabót Hantk., Nodosaria sp. és Cnstellaria (Robulina) sp. fa¬ 
jok a legfeltűnőbbek. Nem szenved kétséget, hogy az előbbi 
tömött márga a budai Bryozoa-márgának megfelelő képlet. 
Nagyon elterjedt képződmény a kavics, mely lefelé gyak¬ 
ran mészkötszerü conglomeratba vagy finomszemű, meg¬ 
lehetősen szilárd homokkőbe megy által. Ezen képlet csak¬ 
nem mindenütt a Numrn. mész kíséretében található mint 
ennek födüje. A görkövek anyaga a körülfekvő hegyek 
anyagától függ: legtöbb a különböző színű Quarz-kavics, 
néha mészkővel és márgával összefüggő szarukő, Hippu- 
ritmészkő, Dachstein-mészkő és Trias - dolomit, Numm.- 
mészkő sat. Közvetlen a Nummulitmészen elterülő rétegei 
annyira telvék Numm.-mész görélyekkel s szabad Num- 
mulitekkel, hogy gyakran a Nummulit-képlethez lehetne 
sorozni. Az általános fölvéti térképen a kavics egy része 
csakugyan mint Eocán képlet van kijelölve azon oknál 
fogva; de a Nummulitek erős kopottsága miatt nem lehet 
ezt megtartani. 
A kavics ki van fejlődve az egész területen, hol leg¬ 
inkább a dombok tetőin bukkan ki a lejtőket s aljukat 
elfödő Lősz vagy homok alól; de leginkább Kardosrét és 
Nagy-Esztergár között, Polány és Noszlop között, végre 
Német- és Csehbánya puszták környékén van a felületen. 
Jákótól délkeletre s Csehbányától ÉNy.-ra az úgy¬ 
nevezett „Erzlöcher“ hegy tetején, továbbá Ugódtól EK.-re 
és Polánytól K.-re a kavics annyira át van hatve vasoxyd- 
hydrát által, hogy valóságos kavicsos barna-vaskövet (Li- 
monit) képez, melyet régebben az „Erzlöcher“ hegyen lyu¬ 
kakból vaskiolvasztás végett ástak; erre vonatkozik a 
hegy neve, nemkülönben a Német- és Csehbánya nevű pusz¬ 
ták, hol a huták állottak. 
Porván a Steinriegl hegynek egyik árkában és Ihar- 
