124 — 
ölnyire fúrtak le s csupán kavicsra jöttek, mely lefelé 
conglomerátba ment át. 
A Lignitnek tartalma Nendtvich Károlv tanár úr 
vegyelemzése szerint, melyet Steiner Antal pápai uradalmi 
főépítész úr közölt velem, a következő: 
Széneny. 
• 57-877 
víz. 
4-205 
éleny. 
hamu. 
- 13.830 
a hőegységek száma . 
2500 
tömöttsége .... 
1.24, 
A hőegységek számából kiszámítva, 20.9 mázsa 
Lignit egyenértékű egy öl, 3o"-hosszú 18.33 m - súlyú fenyő¬ 
fával ; miből kitetszik, hogy csak a harmad osztályú Lig¬ 
nitekhez sorolható s hogy a közeli ajkai kőszén mellett 
egyelőre jelentőség nélküli az iparra. Miután azonban vas- 
kéneget is tartalmaz, czélszerü volna kísérleteket tenni 
vele a timsógyártásra. 
A negyedkori képlet Lősz és homok által képvisel¬ 
tetik ; amaz a terület legnagyobb részét elborítja, a homok 
Fenyőfő, Koppány, Pápa-Teszér és Szt.-László vidékén s a 
terület egész nyugoti szélén a legalacsonyabb dombokat 
képezi, úgy hogy tetejükön rendesen a Congeria-kavics buk¬ 
kan még ki. 
A mostani ; képződményekhez számítandó a mésztujf, 
mely Polánytól É.-ra a Csurgó patak völgyében, Német¬ 
bányától Ny.-ra szintén patakok mentében apró részlet¬ 
kéket képez, jelenkori csigákat, bükk- cser-és tölgyfa leve¬ 
leket magába zár. A terület nyugoti széle alluvial sík s 
barna homokos televényből áll, melyben jelenkori édesvízi 
és szárazföldi csigák nagy mennyiségben lelhetők s mely a 
földmívelésre termékeny mívelhető talajul szolgál. 
Végül kötelességemnek tartom fölemlíteni, hogy a 
Nummulitek meghatározásánál Plantken M. igazgató úr 
szíveskedett támogatni és elősegíteni, a miért is legőszin¬ 
tébb köszönetemet kinyilvánítom. 
Az ajkai kőszéntelep a Bakonyban. 
Egy átmetszeti rajzzal. 
Szabó Józseftől. 
Vagy három mértföldre Veszprémtől nyugotra leg¬ 
újabb időben egy kőszéntelep bányászati előmunkálatok 
által fel van tárva annyira, hogy azt jelentékenyebb tele¬ 
peink egyikének mondhatjuk s állíthatjuk, hogy Ajka 
