125 
körül a kőszénbánya-ipar meghonosodni s nagyra fejlődni 
van hivatva. 
A Bakony ezen részét földtani tekintetben általában 
először Kováts Gyula, és Bécsben a birodalmi Földtani 
Intézet geologjai ismertették meg, s ez utóbbiak megle¬ 
petéssel említették, hogy a Bakony a másodkori képletek 
sorát tekintve mily hiven tükrözi vissza kicsinyítve az 
Alpok szerkezetét; de különösen a mi az ajkai kőszén- 
képlet földtani viszonyait illeti, azokat behatólag először 
Hantken Miksa ur tanulmányozta és társulatunknak 1866. 
Ápril havában, majd később Novemberben tartott ülésén elő¬ 
adta, hogy az ajkai kőszénképlet öregebb mint a Num- 
mulitképlet, minthogy annak rétegei a Nummulitmész ré¬ 
tegei alá merülnek, a bennök előforduló kövületek pedig 
kétségtelenné teszik, hogy az a Kréta képlet felső osztá¬ 
lyához az u. n. Gosau-rétegekhez tartozik. Megegyezik az 
azon féligsósvizi képlettel, mely az északkeleti Alpokban 
több helyen van kifejlődve, hol az a Kréta felső osztály¬ 
zatának egy alárendelt szintjét képezi. Ott is a Tanalia 
Pichleri Hörnes és a Déjanira bicarinata Stoliczka, a leg¬ 
gyakoribb kövületek. Említette továbbá, hogy valamint 
az Alpokban, úgy Ajkán is tartalmaz az ezen korszaki kő¬ 
szén borostyánkő-féle gyantát. Vannak még régibb Kréta¬ 
képletek is a felső Csinger-völgyben, melyeket Hantken 
ur azonosaknak tartott a közeli Úrkút határában előjövők- 
kel, melyek Hauer Ferencz szerint a Kréta legalsó szintjé¬ 
hez, az u. n. zirczi rétegekhez tartoznak. 
Maga a kőszéntelep akkor még- igen kezdetlegesen 
volt feltárva, mindössze egy aknát mélyesztettek 8 ölre a 
Csingervölgy felső részén a patak medrében kibúvó réte¬ 
gekben, s ott a szénképletből márgás és palás rétegek 
jöttek elő összesen 2 öl vastagságban, maga a szénréteg 
nem tett ki többet 2 — 2 1 / 2 lábnál. Ezen kísérleti munká¬ 
latok alkalmával nyert kőszén mennyisége nehány ezer 
mázsára ment és jó keletnek örvendett, különösen a kör¬ 
nyék kovácsai szerették. 
A fejlődés azonban sokáig nem akart megindulni, úgy 
annyira, hogy a Magyar Földtani Intézet geologjainak, kik 
a Bakony ezen részén 1869 nyarán jártak, még szintén nem 
volt alkalmuk az ottani kőszénbánya viszonyairól bőveb¬ 
ben értesülni. A képletek, melyeket ott találtak, felül Lősz, 
alatta Nummulitmész és ez alatt nevezetesen a Csinger¬ 
völgy felső részében a patak bal partján a Kaprotinamész, 
mint a legrégibb üledékes képlet. 
Nékem 1871 Május havában volt alkalmam az ajkai 
