— í 33 — 
számos Tüskönczök (Echinoidea) melyek különböző szin¬ 
teket alkotnak; köztük óriás csigák Cerithium és Fusus 
alakban. 
A felső nummulit alakulatot is tömör agyagréteg 
borítja néhol hatalmasan kifejlődve, s minthogy telitve 
van sajátos Mohóczokkcil (Bryozoa) ezért Bryozoa-tályag 
nevet nyert. 
Ezen sorozatból kitűnik hogy mind az alsó- mind a 
közép-Eocen képlet emeletjeit, sajátos vezény kövületek 
által megkülönböztethető, hol vékonyabb- hol vastagabb 
tömör agyag rétegek választják el egymástól. 
3. Az elősorolt kőzetek physikai tulajdonságai. 
A röthomokkö alapanyaga színtelen kovagszemerkék- 
ből áll, melyek hol márgás hol agyagos kötem által van¬ 
nak egymnshoz kapcsolva, de oly lazán, hogy a körlégiek 
(atmosphérilique) hatálya által csakhamar laza homokká 
mállik szét, sőt néhol már eredetileg is, csak laza álla¬ 
potban van jelen. A márgás kötem szine a benne lévő sok 
vaséleg miatt vörhenyös, vagy jobban mondva rőt , s mint¬ 
hogy ezen kötem van legnagyobb mérvben kifejlődve 
ezért az egész kőzetet röthomokkönek neveztem el. Az agya¬ 
gos kötem almazöld vagy kékes szinü, és inkább csak 
egymással párhuzamos tehát egyenközü keskeny sávok¬ 
ban mutatkozik. Nagyon jellemző hogy ezen zöldeskék 
sávokban az alapanyagot képező kovagszemerkék háttér¬ 
be szorulnak és csak maga a kötem van nagyban kifej¬ 
lődve, úgy hogy iszapolási kezelés után csak kevés ko- 
vagszemer marad vissza. Ily állapotban ezen agyagos kötem 
vékony kék szivaj réteget (couche glaiseuse) alkot. A vör¬ 
henyös kötem is lép néha előtérbe s ekkor kissebb na¬ 
gyobb mértékben tiszta rőtagyagréteg (couche argileuse) 
alakban mutatkozik. 
A kék szivaj sávok körlégi nedület vagy forrás vizek 
beszivárgása által tökéletes péppé, sárrá lágyulhatnak s 
ily állapotban semmi összetartással nem birván, legköze¬ 
lebbi alkalommal, ha a külviszonyok oda módosulnak sík- 
lapot alkotnak, azaz : a rajtuk nyugvó terhet nem birván 
többé tartani, engedik azt magukon végig siklani. A már¬ 
gás kötem már nem oly természetű, mert ha szintén az 
alapanyagul szolgáló kovag szemerkék mind inkább ke- 
vesbülvén, egészen márgává is alakul némely rétegsáv, 
ez nem bír oly nagy mértékben víztartó képességgel hogy 
ennek következtében péppé lágyuljon, következőleg sur- 
10* 
