lási tulajdonát, érdességét vizenyős állapotban is megtart¬ 
ván siklapot tehát siklót egy könnyen nem alkot. Legfel¬ 
jebb ha lejtszöge (esése) igen nagy s ezzel egybekötve 
roppant teher nyugszik rajta, s végre ha a külviszonyok 
a lesikamlásra lehető legkedvezőbbek ; de még akkor is in¬ 
kább csak dörzslapot mint siklót alkot. 
A tályagok (tömör agyag) melyek mint fentebb láttuk 
legtöbbször az alsó- és közép eocenképlet emeletjeit vá¬ 
lasztják el egymástól, rendesen kevés fövenyei vagy 
márgával vegyült zöldeskék vagy kékesszürke színű tö¬ 
mör agyagból állanak. De minthogy többnyire vastagon 
vannak kifejlődve siklót nem alkotnak, minden erre vo¬ 
natkozó kedvező körülmények daczára sem, és pedig na¬ 
gyon természetes oknál fogva; ugyanis a vastag agyag¬ 
réteg még felázott állapotban is bir még annyi összetar¬ 
tással, egybefüggéssel (cohésion moléculaire) hogy ellent- 
álljon a felette lévő teher lesiklási törekvésének. Ha végre 
tulságig van telítve vízzel, akkor a rajta fekvő teher in¬ 
kább csak sülyedésnek mint lesikamlásnak van alávetve, 
habár a lejtszög nagysága kedvező lenne is egy sikló kép¬ 
ződésére ; mert egy természetes sikló mindég feltételezi, 
hogy a siklapot alkotó vékony agyag- vagy szivajréteg 
alatt egy szilárdabb természetű fekvény szolgáljon a sikló 
alapjául. A vastag agyagréteg azonban engedékenysége 
által e feltétnek nem tesz eleget, és igy inkább csak sü¬ 
lyedésnek nyit tért. 
A mész és hoinokközetek márgáikkal együtt nem bír¬ 
ván viztartási képességgel, igen alkalmas készletet szol¬ 
gáltatnak minden oly nemű építkezéseknél melyek száraz 
anyagszert igényelnek, ezért különösen vasúti munkála¬ 
toknál nagyon felhasználhatók. 
4. Természetes siklok. 
Ezek akkor fordulnak elő, ha a feljebb említett vé¬ 
kony agyagos rétegekkel biró lejtők alját, hosszú évek 
során át vizek mossák ; például: ha a folyók áradásuk al¬ 
kalmával rendes medreikből kicsapnak mindég szokták 
völgyeiket szélesbiteni; ily esetben a már természetben 
meglevő sikló, az áradások kivájásai által támlájától vagy 
gyámpontjától megfosztatván csakhamar beállanak a sik- 
lap képződését elősegítő körülmények, mert a vékony 
szivajréteg tartós esőzések alkalmával, de sokszor belvizek 
által is könnyen felázván összetartását elveszti, a reá nehe¬ 
zedő terhet többé nem bírja, a siklót megalkotja s rajta 
