I3Ó 
lyedést előidézi ugyan az mint a siklónál, a rétegsorozat 
is ugyan az marad, csak a lejtszög vagy a rétegek mere¬ 
deksége különbözik nagyon. Azon rétegsorozat mely nagy 
lejtszög alatt siklót alkotott, kis lejtszög alatt vagy éppen 
vízszintes helyezetben a fenn már elősorolt tényezők be¬ 
folyása alatt sülyedést mutathat fel, csakhogy itt meg¬ 
fordítva áll a sülyedést okozó réteg vastagságának hatá¬ 
lya a siklót okozóéval szemben; t. i. mentői vékonyabb 
itt a tömör agyag vagy szivajréteg annál gyorsabban és 
bizonyosabban létesül a sikló, s megfordítva mentői vas¬ 
tagabb ott a hasonló minőségű agyag vagy szivajréteg, 
annál mélyebb lesz a sülyedés. 
A kis lejtszöggel biró vastag agyagos fekvényekben 
legtöbbször a kül- és belvizek szoktak mint sülyedést oko¬ 
zók szerepelni. Külső- légkörnyi csapadékok, vagy föld¬ 
alatti források és vizerek rendre fellágyitják vagy éppen 
kihordják a vizben úszó agyag részecskéket, s az ily úton 
előidézett űrben a felső rétegek besüppednek. 
A mesterséges úton előkészített sülyedések a vas¬ 
pályánál csak a töltéseknél fordulhatnak elő, ha az ezeket 
alkotó anyagszer közé sokat vegyítenek az agyagos réte¬ 
gekből. Itt is a külvizek (körlégiek) rendre fellágyitják 
vagy éppen ki is mossák az agyagot ; minek következ¬ 
tében a töltésekben meghajlások, később üregek alakul¬ 
nak, melyek ellent nem állhatván a felettük elrobogó vo¬ 
nat nyomásának, a többi anyagszer rendre, vagy egyszerre 
szétesik, összeomlik s a töltés sülyedése előbbhátrább 
mulhatlanul bekövetkezik. 
Siklás és sülyedés egyszerre is megtörténhetik néha, 
bizonyos tekeny alakú egymás alá helyezett szivajos és 
agyagos rétegekből álló földtéren. Mert ha ennek feneke 
a már elősorolt okoknál fogva besülyedt, a lejtőkön a le¬ 
siklás kedvező körülmények alkalmával minden akadály 
nélkül véghez mehet. 
7. Részletezése az Egeres és Sobok közti vonalon történt 
sikamlások és sülyedéseknek. 
Kezdjük a sülyedéseken. Ezek nagy mértékben még 
nem igen mutatkoztak, de nem is volt még arra elég idő 
hogy a töltések agyagos tömzsökei a körlégi- vagy néha 
szivárvizek által fellágyuljanak vagy kimosattassanak s 
ez által a töltésekben üregek képződjenek; de mulhatla¬ 
nul be fog következni ez is, mivel a töltések felhordása 
alkalmával nagyon kevés, vagy éppen semmi ügyelet nem 
veit a veszedelmes agyag és szivaj elkülönítésre, mely 
