140 
erdeje lábon marad, mert a balfelőli völgy mint a pontozott rétegvonalokb ó 1 
látható kirágványos völgy (vallée erosique) lévén az a. és b. szivaj-rétegeknek 
a balfelőli hegy hasonló minőségű és tulajdonságú rétegeiveli összekötése meg 
lett szakítva, tehát az erdős talaj felső szivaj-rétegeinek nedülete nem szivá¬ 
roghat a megerdőtelenített domborzathoz tartozókéba át. A jobb felőli erdős 
hegyből sem nyerhetnek e szivajrétegek viztápot, mivel az ottani rétegsorozat 
legkevésbé hygroscopicus természetű, s magok az egyes fekvények is egészen 
más irányba dőlnek. 
Igyekeztem e három ábra által a sztánai alagút közelébe eső sikamlá- 
soknak és ezek összes mentőszereinek képes kifejezést adni. Önként értetődik 
hogy csak furatások után lehet a siklók számát, s az ezektől függő óvszerek 
mikénti alkalmazását meghatározni, Ezért a hossz-szelvények alsó része csak 
eszményi, és csak az Andrásháza melletti 40 lábnyi magos rőthomokkőszaka- 
dás természetes feltárásából van jogos következés vonva, például az r. S. szi- 
vajk rétegek jelenlétére. Ugyanis, az említett szakadásnál látható, hogy a vé¬ 
kony szivajsávok többszörösön váltakoznak egymás közelében, aztán követ¬ 
kezik egy vastag rőthomokkő felvény, ez alatt ismét egy csoport vékony 
szivajréteg és igy tovább. 
8. Mentő szerek és műveletek. 
A mindjárt fölemlítendő mentőeszközöket nem azért 
sorolom fel, mintha ez által az illető szakmérnök uraknak 
tanácsot akarnék adni, hanem csak azért, mert az itteni 
talaj és földtér geológiai szerkezetével ismeretlenek lévén, 
nem tudták vagy talán nem értek rá a szükséges műve¬ 
leteket kellő időben és helyen alkalmazni. 
Már a földmunkálatok alkalmával lehetett tapasz¬ 
talni, hogy ezen kékes szi vaj sávokkal többszörösen átcsi- 
kolt röthomokkö a helyszínén mindég nedves, sőt néhol 
kis vizerek szivárognak vagy éppen források csergedez- 
nek ki belőle. Okát már érintettük s láttuk, hogy a rőt¬ 
homokkőben rejlő vékony szivajrétegek nedszivó termé- 
szotöknél fogva a körlégi csapadékok által keletkezett 
külvizeket magukba veszik, visszatartják, s csak azután 
bocsátják ki magukból vékony vizerek alakjában ha tö¬ 
kéletesen telítve vannak; ezért az ilynemű kőzetek soha 
ki nem száradnak, folytonosan nedület szivárog ki belő¬ 
lük. Különös mégis , hogy mindezen kirívó physikai 
tulajdonok s a szivárvizek jelenléte daczára is, a föld¬ 
munkálatok alkalmával éppen ezen kőzetbe tett bevágá¬ 
sokat s ezen kőzetre felhordott töltéseket látták el leg¬ 
kevésbé kiszárító műtétetekkel, sőt van példa rá hogy 
ezen ingatag alapú rőthomokkőre épült töltés egyetlen 
vizlecsapoló szivorgával (canal suinterent) sem bir ; telek¬ 
mentesítésre pedig még a legsziikségeltebb helyen sem 
gondoltak. Alig lehet e hanyag eljárás okát kimagya¬ 
rázni. Vizmentesítő műveletek hiányában szenvedett a mi¬ 
nap lesiklott vasúti töltés is. 
