147 — 
fennsíkot képez, a melyen számtalan kisebb nagyobb 
tölcsérekkel találkozunk, mi által ezen vidék igen hason¬ 
lít a Karszt-hegységhez, mely mint ilyen tölcsérek, mint 
pedig számtalan barlang által hasonlóan van jellegezve. 
— A föld, mely Pestere környékén a mészkövet borítja, egy 
sárga-vereses agyag, mely savval nem pezseg, tehát Nyirok. 
— A barlang szája az említett mészkő-hegységben a völgy 
felé végződő meredek lejtnek */ 3 magasságban van, úgy 
hogy annak talpától, mely egyszersmint a falu végeis, % 
óra alatt, de fáradságos utón oda lehet érni. 
Szája csaknem egy szabályos félkör, melynek átmé¬ 
rője alul, a hol legszélesebb, 8 láb, magassága a közepén 
a hol legmagasabb 4 láb. Az egész barlang hossza 80 öl. A 
levegő benne jó; a hőfok azon idő alatt, mely alatt ott tar¬ 
tózkodtam állandóan. 9 0 zérus fölött Celsius szerint volt. 
Egészben véve déldél nyugoti iránya van, de nem egye¬ 
nes, hanem különböző kanyarulatokban. Az egész barlang 
egyes kisebb nagyobb csatornák által összefüggésben lévő 
csarnokokból áll, melyeket Kovács János úr számozott s 
egy párnak kivételével a barlang híresebb látogatóinak ne¬ 
vei szerint elnevezett. Egyes csarnokok igen nagy kiterje¬ 
déssel bírnak, ilyenek Haller, Petényi és Molnár József 
csarnokai, melyek mindegyike 50—60 láb átmérőjű, és né¬ 
mely helyen 5 öl magasságú. Az ezen csarnokokat össze¬ 
kötő csatornák egészen szabályos kúpozatúak mintha csak 
mesterségesen volnának készítve. Ilyen azon csatorna a 
mely a Petényi csarnokból jobbra kanyarodik s melynek 
hossza vagy 60 láb, szélessége és magassága vagy 9 láb. 
— Ittjárván valóságos mesterséges pinczében képzeljük ma¬ 
gunkat. Az egész barlang az emelkedést illetőleg, két csak¬ 
nem egyenlő részre oszlik ; az első rész szájától kezdve 
Petényi csarnok végéig tart, a meddig igen csekély haj- 
lással fölfelé tart; ide érkezvén a barlang legmagasabb 
pontját értük el. Innen a barlang második lefelé vezető 
részébe jövünk, legelőször az említett hosszú csatornába, 
mely csaknem vízszintes, de ebből kiérve igen meredeken 
lefelé halad, s itt a tovább hatolás már kis fáradsággal 
is jár, mert eltekintve az itt ott heverő nagy mészkőtöre- 
dékektöl és a hirtelen szűkülő úttól, melyen át a látoga¬ 
tónak haladnia kell, ezen második rész általános jelleme 
az esés vet a haladónak gátot. Két helyen ugyanis 7—9 
láb mélységbe kell bocsátkoznunk, különösen a második 
helyen olyan szűk a hasadék, hogy egy vastagabb ember 
keresztül nem férhet s így a barlang legfontosabb s leg¬ 
szebb részének látását nélkülöznie kell, ámbár attól csak 
I x 
