— 15 1 — 
eddig kevesebb fontossággal bír. A szénbányák közül a 
sárisápi a legrégibb , mely körülbelül 1805-ben nyitatott 
meg. A csolnoki (miklósbereki) bánya mivelését egy bu¬ 
dai bányatársulat 1817-ben kezdette meg. 1828-ban a mo¬ 
gyorósi, 1839-ben a tokodi, 1840-ben a szarkási és 1850- 
ben a doroghi szénbánya nyittatott meg *). — Mind ezen 
szénbányák, kivéve a szarkási bányát, melyet előleges 
szénkutatások következtében Weissenberger Gáspár nyi¬ 
tott , a véletlennek, t. i. a szénkibuvások fölfedezésének 
köszönik keletkezésüket. — A szénbányák legnagyobb ré¬ 
szét a pesti tégla- és kőszéntársulat mivelteti. Doroghon 
a községi határban az esztergomi köszéntársulat és Nyer- 
ges-Újfalún egy pesti társulat nyitottak új szénbányákat.— 
Kivévén a sárisápi (annavölgyi) szénbányát, mely a pesti 
tégla- és kőszéntársulat tulajdona, a többi bányák mind 
haszonbérbe vannak adva az illető tulajdonosoktól, kik a 
következők : 
Doroghon az uradalmi határban,az esztergomikáptalan. 
Ugyanott az úrbéri határban: Dorogh községe. 
Tokodon: az esztergomi papnövelde. 
Bajothon: a prímás. 
Nyerges-Újfaluban: a nyergi-ujfalusi község. 
Csolnokon és Mogyoróson : a vallási alap. 
Újabb időben az e területen évenként termelt szén¬ 
nek mennyisége körübelül 1,500,000—1,800,000 mázsa. 
Csaknem ugyanannyit már az ötvenes és hatvanas évek¬ 
ben is aknáztak ki a nevezett területen. Ennélfogva az 
ottani széntermelés nem mutat fel semmi haladást újabb 
időben , midőn a kőszénbányászat rendkivüli lendületet 
nyert Magyarország más részeiben. E feltűnő jelenségnek 
oka nagyon egyszerű. Mig t. i. Magyarország valamennyi 
jelentékenyebb szénterülete, mint a brennbergi, salgótar¬ 
jáni, a pécsi , a bánsági és a zsilyvölgyi Erdélyben vas¬ 
utak által összeköttetésbe hozattak a szénfogyasztó pia- 
czokkal s ennélfogva azon előnyben részesültek, hogy a 
termelt szenet bár mekkora mennyiségben és olcsó áron 
elszállittathatják; az esztergomi barnaszénterület, mely a 
pest-budai gyáripar fejlődésére nézve és a nagy közönség¬ 
nek olcsó tüzelő anyaggal való ellátása tekintetéből két¬ 
ségen kivül a legfontosabb , mindeddig a szállitás régi 
módjára van utasítva, mely mód elégtelen a mostanában 
termeltnél nagyobb szénmennyiség szállitására. A termelt 
szénnek a Duna vizén való szállítása, mint ezt most tör- 
*) Fentebbi adatok nagyobb részét Brzorád Ede földbirtokos ur szí¬ 
veskedett velem közölni, 
