155 
után a helybeli szüremkezés vize közvetlenül a hévforrást 
eredményező repedésbe kerülvén azonnal meghevíttetik. — 
Másként áll ez a második esetre nézve. Itt a hévforrásnak 
a későbben keletkezett képleten keresztül — mely mindig 
neptuni — utat kell magának törnie, hogy a felszinre jut¬ 
hasson, és az esetben a hévforrás mindig felszálló. Neptuni 
képletekből kifakadó hévforrásoknál ezek szerint rendesen 
két repedés megkülönböztetendő.az alsó, melyben a mete¬ 
orvizek meghevittetnek és mely vulkáni eredetű, és a fel¬ 
ső, melyen keresztül a felszinre jutnak és mely alúlróli ero- 
sio utján áll elő. — Ezen források hőfoka nagy változá¬ 
soknak van kitéve, főképpen ott, hol a hévviz mennyisége 
kevés lévén és a fölszin laza kőzetből állván a helybeli 
szüremkezés vize a hévvizzel könnyen összeelegyedik. 
Kevésbé változó hőfokot csak ott mutat fel ilynemű hév¬ 
forrás, hol kiömlése szilárdabb kőzetből és nagyobb meny- 
nyiséggel történik. 
A harkányi fúrás jó eredménye értekezöt a követ¬ 
kező tételek felállítására jogosította: 
1. Síkságon negyedkori lerakodmányból fakadó hév¬ 
források mindig felszállók, és azok állandó befoglalá¬ 
sára biztosabb mód a fúrásnál nem kinálkozók. 
2. Több földalatti víztartó lévén egymás felett, az 
alsónak vize a felsőbbe omlik, minek folytán földalatti 
vizkeringés áll elő, mely a víznek a felszínig való emel¬ 
kedésére kártékonyán hat. Ezen bajnak elhárítása egye¬ 
dül csak vízhatlan csövezés alkalmazása mellett érhető el. 
A margitszigeti sikeres fúrás egybevetve a harkányi- 
valértekezőt a következő újabb tételek felállítására késztette: 
1. Felszálló héA r forrás keletkezésére ugyanazon té¬ 
nyezők szükségesek, melyek a közönséges felszálló for¬ 
rások előállását feltételezik. Szükséges ugyanis, hogy azon 
földalatti viztaró szintje, melyből vizöket nyerik, a kifa¬ 
kadási pontnál magasabban legyen elhelyezve, s a kettő 
közti különbség csak abban áll, hogy a hévforrásokat 
tápláló víztartó aljában nagyobb mélységű repedésnek 
kell léteznie, melybe a viz meghevitése végett jut. 
2. Neptuni képletekből fakadó hévforrás mindig fel¬ 
szálló, s állandó befoglalása csak fúrás által elérhető. 
3. Neptuni képletekből eredő hévforrás fúrás álta¬ 
li befoglalásánál nem a kifakadási pont, hanem egyedül 
csak a helyi viszonyok irányadók, minek folytán a fúrá¬ 
si. pont a kifakadási ponttól bár távolabb eső, de a ki¬ 
tűzött czélnak leginkább megfelelő helyen választható. 
4. A hévvizet szolgáltató artézi kutak vize válto¬ 
zatlanul egyforma hőmérsékletű. 
