— 156 — 
A lippiki fúrás bevégeztével a fentebbi tételekhez 
a következő új jutott: 
Minden fúrás mely neptuni képletekből fakadó s 
csekély vízmennyiséget szolgáltató hévforrás közelében 
vitetik véghez, mindig 8 — io R. fokkal magasabb hőfo¬ 
kú vizet eredményez annál, mely a hévforrás vizének 
változó hőfoka körül valaha észleltetett. 
Az alcsúthi furrás után nyert új tapasztalati tétel 
pedig a következő: 
Felszálló artézi kút még oly helyütt is elő állítha¬ 
tó, hol a földalatti víztartónak beszivargási tere a kilá¬ 
tásba vett fúrási pontnál ugyan sokkal magasabban fek¬ 
szik, de hol a víztartóban magában ezen fúrási ponttal 
majdnem egyszintű rés találkozik, melyen a meggyűlt 
víznek egy része kifolyik. 
A lippiki 20 öl mélységű kút 24 óránkint egy láb- 
nyival a földszin felett 158,400 köbláb 50 R. fokú hév¬ 
vizet szolgáltait, a margitszigeti 62,5 clnyi mélysége mel¬ 
lett ugyanazon magasságban és ugyanazon időtartam 
alatt 450,000 köbláb 35 R. fokú vizet, a lippiki 124 öl 
mélységű kút 48,600 köbláb 51 ’/ 2 R. fokú vizet, a 97 öl mély¬ 
ségű alcsúthi kút végre 10368 köbláb 12,6 R. fokú vizet. 
Értekező említi, hogy az általa Herleinban Kassa 
közelében megindított eddigelé 90 ölre terjedő kútfúrás 
folytán a neptuni képletekben előforduló savanyuvizfor- 
rások is kétségtelenül felszállóknak fognak bebizonyulni. 
Értekezése végén meggyőződését fejezi ki miszerint az 
artézi kutak hazánkban az öntözési kérdés megoldásában 
nagy szerepre hivatvák. 
Állítása indokolását a nagy magyar medencze föld¬ 
tani szerkezetében találja, mely egy nagyszerű földalatti 
víztartó keletkeztére szolgáltatott alkalmat. Nézete szerint 
az alföld bármely pontján a negyedkori lerakodmányok 
alatt kétségtelenül meglevő congeriatályag áttörése után 
artézi szökő kút előállítható, s az alföldi medencze föld¬ 
alatti víztartója roppant terjedelménél fogva százakra me¬ 
nő ilynemű kút által sem merithető ki. 
2. Hantken Miksa értekezik „'Az Esztergom megyei 
korai (burány) rétegek — és (Budán) a kisczelli tályag föld¬ 
tani koráról." 
Értekező előadja, miszerint a jelen értekezés czélja 
kimutatni, miszerint az esztergomi burányrétegek csak¬ 
ugyan az Eocán, a kis-czelli tályag pedig az Oligocán 
korszakba valók, s hogy ennélfogva Dr. Reusz Ede ta¬ 
nár urnák fejtegetései, melyeket a bécsi tudományos Aka- 
