io ooo részben : Egy polg. fontban 
Jodkalium .... 
KJ . 
. o - ooo8 
. O’OOOÓ 
Bromkalium 
. KBr . 
. O’OOOÓ 
. o-ooo 5 
Szabad szénsav 
. COj . 
. 3-9820 . 
. 3 - o582 
Félig kötött szénsav 
. CO, . 
• i'8304 . 
. 1-4058 
Szénéleg kéneg 
. COS . 
. 0 0462 
. 0.0355 
Bórsav és illékony szervi 
savak nyomai. 
Az oldott alkatrészek összege . 14-7152 . . . 11-3013 „ 
A vízben oldott légnemek térfogata io-ooo grammban 1 p. ftban. 
Szabad szénsav.2019-8 köb centmtr. 6" 188 k. hüv. 
Felig kötött szénsav .928.5 „ n 2-844 „ 
Szénéleg-kéneg. \jz „ „ 0053 „ 
A forrásból kifejlő légnemek alkata. 
Légeny. N— 70-46 térfogat 
Szénsav.CO a — 29-54 „ 
A víz fajsulya i - ooi 5 ° 
A forrás kőmérséke 
1868. okt. 30-án. 
43-22® C. 
34 - 58 ° R. 
1869 sept. i-én 
43 - 33 ° C. 
34-72° O. 
Az 1871. évi junius 19-én tartott gyűléséből. 
5) Szabó József r. t. előadást tartott egy általa megál¬ 
lapított uj módról a földpátokat a krystályos kőzeteken 
meghatározni. Említette a dolog fontosságát, tekintve, 
hogy a krystályos kőzetek legtöbbje földpátot tartalmaz 
és így ezen ásványnak a meghatározása minden lépten 
nyomon kívántatik. Azon módok, a melyek használtatnak 
a nagyobb földpát krystályok meghatározásánál, úgymint 
a krystallographiai és a vegyelemzési meghatározások a 
kőzetek parányi földpátjainál nem alkalmazhatók. Elő¬ 
adó élénken érezvén, különösen a Trachytok tanulmányo¬ 
zásánál e hiányt, sok kísérlet után megállapodott egy mód¬ 
ban, a melyet kielégítőnek talál e kérdés megoldásánál. 
E meghatározásoknál az észlelhető keménység és hasa¬ 
dáson kívül e következő három rendbeli tanulmányokat teszi: 
a) Mikroskop alatt finom csiszolatokban a közönséges 
és polarizált világosságban, 
b) Láng-kisérleteket visz véghez, melyek által kitű¬ 
nik a lángfestésének foka Nátrium és Kálium által, ha 
jelen vannak és azon fokban, a melyben jelen vannak; 
kitűnik továbbá az olvadási fok és az olvadék minősége. 
c) Nedves úton, a földpátokat sósavban 24 óráig 
hagyja és itt nemcsak általában a felolvadási képesség¬ 
ről, hanem a felolvasztott elemekről is meggyőződik ré¬ 
szint lángfestés részint lecsapás által. 
Ezen a módon dolgozta ki a Leucit, Orthoklas, Ne- 
phelin, Albit, Oligoklas, Labradorit és Anorthit megha¬ 
tározását, mint a melyek a kőzetek egyik leglényesebb 
elegyrészét képezik és egymástól külsőleg s a könnyeb¬ 
ben kipuhatolható tulajdonságaik által alig térnek el. 
