I Ö2 
Az Albit úgy szólván csak kőzet-űrben fennöve jön 
elő, mint kőzet-elegyrész biztosan konstatálva nincs. Mi- 
kroskop alatt fajlag nem ismerhető fel. A lángkisérletben 
5 milliméternél igen erősen festi sárgára a lángot, s gömbbé 
olvad. Az olvadék tiszta vagy hólyagos üveg s a felület 
sima Gypsszel Kálium úgy szólván soha sem mutatkozik. 
Sósav nem bántja. 
Az Oligoklas mikroskop alatt fajlag nem ismerhető 
fel; lángkisérletben 5 milliméternél erősen sárgára festi a 
lángot, Kálium nem látszik. Könnyen olvad gömbbé. Az 
olvadék ritkábban üveg, gyakrabban zománcz, tele hó- 
lyaggal, a felület sima. Gypsszel csaknem mindig találni 
Káliumot. Sósav nem támadja meg. 
A Labradorit alkális mészrföldpát, melynek hol oli- 
goklasos, hol anorthitos természete lehet, de van egy bi¬ 
zonyos normál állapota, s erre vonatkoznak az itt adott 
tulajdonságok. A mikroskop fajlag nem árulja el. A láng- 
kisérletnél 5 milliméternél a nátrium festés gyengébb 
mint az Oligoklasnál, Kálium nem látszik. Olvadni alig 
kezd. Az olvasztérben halad az olvadás, s az olvadék 
szürke zománcz, s oly sajátsátságos, hogy egy maga is 
döntő. Gypsszel Kálium többnyire van, de hiányozhatok is. 
Sósav vegybontja, az oldatban lammonnal lecsapván a 
timföldet) sóskasav zavarodást okoz, mi a meszet árulja el. 
Az Anorthit tisztább mészföldpát. A mikroskop alatt 
ez is csak mint Földpát tűnik fel általában. A lángkisér- 
letnél szegényebb nátriumban mint a Labradorit. Olva¬ 
dási foka igen csekély, s az olvadék üveges holyagtalan. 
Gypsszel összeolvasztva többször nincs Kálium mint van. 
Sósav erősen megtámadja, s a nagy mésztartalom nemcsak 
zavarodást, hanem csapadékot idéz elő. 
Ezen módszernek alkalmazását a régibb kristályos 
kőzetekre és az újabbak között a Trachytokra átvitte s 
azon meggyőződést nyerte, hogy ezen kőzeteknek egy 
alaposabb beosztása és a fajoknak biztosabb meghatáro¬ 
zása e módszer segitségével kivihető lesz, s igy e meg¬ 
határozási mód hivatva van a kőzettannak fontos szolgá¬ 
latot tenni. 
A „Földtani Közlöny* múlt számában a in. F ö 1 d t. 1 ntózet illetőleg közlöttekhez 
hozzá kell még csatolnunk, hogy az intézetnek igazgatója Hant ken M i k s a úr a f. i. és 
keresk. Ministerium beleegyezése folytán, a nyárnak végével nagyobb külföldi ut>a indulaud, 
meglátogatandó egyrészt a külföldi hasonnemű intézeteket, hogy a m. kir. Földtani Intézet 
minél sikeresb működése tekintetéből a földtani fölvételek fogauatositására, a földtani térké¬ 
pek készítésére, s a gyűjtemények fölállítására vonatkozó eljárásokkal megismerkedjék s a hazai 
intézetnek külföldi földtani intézetekkel való tudományos összeköttetését személyesen megindít¬ 
hassa; másrészt földtani utazást is teendő nevezetesebb harmadkon képleletek megszemlélése 
végett, hogy a magyarhoni harmadkon képletek-t közvetlen szemlélet és tudományos vizsgálat 
nyomán összehasonlítsa azokkal. 
