207 
haladván, a Csódi hegyhez közel már egyszerre homok 
váltja fel a löszt, telve a Cerithimn niargaritaceum. és C. 
plicatum s egyéb még meghatározandó puhányok szét- 
porladozó héjaival s ez kétségtelenül felső oligocán kép¬ 
letünk. Ez alatt, már egészen a hegy lábánál, kékes¬ 
vagy sárgás-szürke tályag jön, külleménél fogva azonnal 
a kis-czellire emlékeztető , s közelebbi megtekintésnél 
meglepetésemre azt találtam, hogy csakugyan az; meg¬ 
lepetésemre mondom, mert a kisczelli tályagot e trachyt- 
területen belül máshol még - nem észlelték, 
Ugyanis, már a helyszínén találtam bennök a sza¬ 
bad szemmel és jól kivehető Hapl ophragmium 
acutidorsatum Hantk, C r i s t e 1 1 a r i a (Ro- 
b u 1 i n a) Kubinyii Hantk. és Nodosaria ba- 
c i 1 1 u m D e f r. foraminiferákat, azonkívül egy S c h i- 
z a s t e r sp. és puhánvok héjainak töredékeit, melyek a 
kisczelli talyag hasonló fajaira emlékeztetnek; egy kis 
iszapolási próba pedig nag'v mennyiségben mutatta ki a 
foraminiferákat. 
A nyugoti lejtőn lévő kőbánya hányáján túl a 
Csódihegy trachytja lép ki, de nem felületi összefüg¬ 
gésben annak tömegével. Ezt aztán a pataknak bal agá¬ 
ban valóságos fekete, kemény agyagpala követi, közepén 
ismét önálló trachytrészlettel. Vagy ioo lépéssel följebb 
ismét egy önálló trachytrészlet lép föl s vele összefüg¬ 
gésben fekete vagy sötétszürke agyagpala. A pataknak 
bal ágában hasonlóképen egy különálló trachytrészlet s 
agyagpala van. 
Álig szenved kétséget, hogy ezen különválva föllépő 
trachytrészletek — apróbb oldali kitöréseknek vagyis 
teléreknek tekintendők. Az említett agyagpala pedig 
közelebbi vizsgálatnál kisczelli tályagnak bizonyult, mely 
az ízzónfolyó trachyt behatása által színében és szövegében 
megváltozott — metamorphizálvá lett. Benne talált puhá¬ 
nyok lenyomatai és foraminiferák kétséget nem hagynak 
a felől. 
A Csódihegynek déli alján a Csodipatak mentében 
hasonlóképen négy ily különvált trahytrészlet vagy telér 
jön ki a felületre a metamorphízált kisczelli tályag kí¬ 
séretében. Legérdekesebb a legvékonyabb, t. i. 4 °-nyi 
telér, melyre jobbra balra erős düléssel támaszkodnak a 
kisczelli tályag metamorph-rétegei. Ezek világosan a hő¬ 
behatásnak nyomait mutatják, de csak i °-nyi távolságig, 
melyen túl már eredeti földes minőségében találjuk azt. 4 - 
