208 
ölnyi izzónfolyó tömege tehát i-ölnyi távolságig volt 
képes az üledékes kőzetet megváltoztatni. 
A bogdányi pataknak bal ágában még följebb men¬ 
yén, a felső oligocán tályagra és homokra jöttem a Csódi 
hegytől való dűléssel; ezen rétegekre trachytconglomerat 
jött, mely e hegységben legnagyobbrészt a Lajta-képlet- 
hez tartozó; e fölött barnásszürke nyirok s végre szürke¬ 
sárga lősz zárja be a rétegsorozatot. A nyirok, — mint 
egyebütt is, különösen Szabó tanár úr számos észletei 
szerint a Hegyalljában, a Mátrában s. a. t., — idősebb 
diluvial képlet a lösznél s a mi igen fontos, ki¬ 
válóan tartalmazza a nagy ősemlősök csontjait. E helyen 
sem hiányzanak azok, egy itten talált hatalmas csigolya 
s ilyenek töredékei a jövőre nézve számosabb ősemlős- 
csontnak föllelésével kecsegtetnek. A csigolyát közelebb 
meg kell még határozni. 
Végre megemlíthetem, hogy a Lajta-képlet legmé¬ 
lyebb rétegei e hegységben, az Anornyn costata Eichw. 
tartalmazó homok, valamivel távolabb a Csódi kúpjától 
csaknem köröskörül kilép a felületre. 
Mindezeket tekintetbe véve világos, hogy a Csódi 
kúpjának trachytja izzónfolyó állapotban nagy erővel föl¬ 
felé nyomatván, az itteni legfelső kérget képező kisczelli 
tályag és felső oligocán homok rétegeit össze vissza re- 
pesztette s részben magával fölhozta, a képződött számta¬ 
lan repedéseken föltódulván, azokat telérek alakjában ki¬ 
töltötte s csupán csak a legnagyobb hasadékból — a Csódi- 
hegynek helyén, — nyomult ki hegyet képező tömegben ; 
e mellett az izzónfolyó trachyttal érintkező kisczelli tá¬ 
lyag bizonyos távolságig a hőbehatás következtében me- 
tamorphizáltatott, sötét, kemény és palás lett. 
A Csódihegynek szabályos elválását hajlandóbb 
vagyok az egyenletes, kívülről befelé haladó kihűlésnek, 
mint egy másik lehetőségnek, a trachytárnak a központ¬ 
ból történő időszakos lefolyásának — tulajdonítani, mi¬ 
vel utóbbi esetben alig volna lehetséges az a tökéletes 
héjas-kupolás elválás. 
A tér szűke nem engedi meg ezen igen érdekes 
viszonyoknak részletezését, térképpel és átmetszetekkel 
való fölvilágositását; mindezeket egy későbbi munkámra 
kell hagynom , melyet a Szt.-Endre-Vissegrádi hegy¬ 
ségnek teljes átvizsgálása és tanulmányozása után szán¬ 
dékozom benyújtani az Akadémiának. 
