2 10 
borítékkal ellátvák, elmállott állapotban fehéressárga már- 
gatalajt adnak ; 1 2 vagy 4 hüvelyknyi lemezeket képez¬ 
nek s a fedürétegekben itt ott már kevés szarukövet is 
tartalmaznak. Dülési szögük 35 vagy 40 fok. 
Bennök szerves zárványoknak nyomát sem láttam. 
Ezen márgákra következnek ölnyi szélességgel 
szürke, szarúkövet tartalmazó, gumós réteglappal biró 
mészkövek (III.) 
E mészkövek színe a fekü részekben világosabb, 
a sárgába játszó, holott a fedüben sötétebbszürke lesz és 
az ibolyazszinübe játszik át. E mészkőrakodmány közfekve- 
tekként mészmárgát is tartalmaz főleg a íekürétegekben, 
hol a márga elmállva világosárga márgatalajt idéz elő. 
E szürke mészkő, melyen itt ott fehér mészpáterek áthú¬ 
zódnak, 2 vagy b"-nyi vastagságú lemezekre oszlik. Dü- 
lése 35 fok , és a legfelső íekvetekben , mintegy 1 % 
ölre a következő öv kezdete előtt már mutatkoznak szer¬ 
ves zárványok, nevezetesen : 
Encrinus gracilis Buch 
Entrochus cfr. lilüformis, 
A Brachiopodák közül: 
Rhynch. de cár tat a Girard sp. 
(1870-ben nem sikerült nekünk, ezen fontos fajt a 
Forráshegyen megtalálni) 
továbbá: Rhynch. alta-plecta Böckh. 
„ Baconica Böckh. 
cjr. semmiplecta Münst 
Rhynchonella n. sp. 
Retzia trigonella Schloth sp. 
Spiriferina Mentzeli Dunk sp. 
.. Köveskálliensis Süss. 
Waldheimia angusta Schloth sp. és 
,, vulgáris Schloth sp. 
Azonkívül találtam még egy — fájdalom — köze¬ 
lebbről meg nem határozható Amonitot. 
Ezen fauna már tisztán bebizonyítja, hogy a kagy¬ 
lómész van előttünk és pedig a kagylómésznek azon osz¬ 
tálya, melyet Stur „Recoaromész“-nek szokott nevezni. 
A szóban forgó mészkő legfelső rétegeiben csökken 
a szarukőtartalom, a mészkövek IV.-be mennek át, 
azaz simalapu hamuszinü , gyakran sárgafoltos, nagyon 
crinoiddús mészmárgába. 
IV. a) E márga szarukőmentes, í j a “ vagy 3"-nyi 
lemezekben van lerakodva; 35 vagy 40 fokkal dűl, és 
i °4'-nyi szélességű övöt képez. — Az előbb felsorolt kü- 
