213 
Ez azon rakódmány, melyet Böckh 1870 előtt még nem 
ismert s más helyt eddig - elő nem fordult sajátság-os fau¬ 
nája miatt, a benne több példányban talált Cer. Reitzi n. sp. 
Böckh — után mint a „Cer. Reitzi “ szintjét sorolja fel. — 
Az emlitett mészkőből érintett tulajdonságainál fogva, 
kövületeket gyűjteni nehéz, és a melyeket szerencsésen 
kihozni sikerült, többnyire rósz megtartási állapotban van¬ 
nak. A kimállott példányok még a legjobbak, de ezeket 
találni most nagy ritkaság, miután a jók már elvitettek. 
Daczára e kedvezőtlen körülményeknek sikerült nekem 
nehány meglehetősen, sőt részben jól megtartott példányt 
lelni; de a 2napi fáradság, melyet kizárólag ezen 
szint kizsákmányolására fordítottam, kedvezőbb eredményt 
érdemlett volna. Ezen szint lcövületjei közül fölemlítem: 
Ceratites Reitzi Böckh „M. S.“ Arcestes cfr. angusto- 
umbilicatus Böckh. M. S. Ammonites n. sp., (rosszéi meg¬ 
tartott állapota miatt egyelőre leírásra nem alkalmatos), 
Ceratifes Mojsicsovicsi Böckh M. S. és Ceratites n. sp. fajo¬ 
kat. Ez utóbbi jól van megtartva, tehát leírásra is alkal¬ 
matos, a mit is a következőkben adok. 
„Ceratites Böeklii 14 11. sp. 
Háza lapos korong , nyílt köldökkel ellátva ; oldallapjai gyöngén 
doinborodottak, a hasrész tele közelegnek s a köldökbe hirtelen ereszkednek. 
A hasrész jól kifejlődött tarajjal van ellátva, mely az oldallapokkal tető- 
alakúlag hajló, közepén behajlott szárny által all kapcsolatban, mi mellett 
e szárnyak és az oldallapok közti érintkezési vonal élként tűnik elő. Oldal¬ 
lapjai bordákkal ékesitvék, melyek a köldök élén jól látható gömbökkel 
kezdődnek s ezektől azonnal ketté ágaznak, és kevéssé domború, előre 
irányult Ívvel az oldalmagasság harmadát valamivel túlhaladják. Innen 
könnyű, homorúságával előre irányzott ívvel inkább sugárirányban húzód¬ 
nak a hasrész leié, hol a marginal-élen gyönge gömbalaku daganatokkal 
végződnek. E köldök- és marginal-gömbökon kívül a magasságnak vala-. 
mivel több mint harmadában, tehát körülbelül ott, hol a bordának dom¬ 
borodott ive a gyönge homorú részbe megy át, egy harmadik gömbsor 
tűnik elő. 
A loba-vonal egy keskeny, lefelé szűkülő, gyöngén fűrészelt has-lobus- 
ból all, melyet egy még egyszer oly magas, gyöngén rovátkolt széles 
nyereg követ, mely legnagyobb részt mar az oldallapon fekszik. E nyereg 
a fenekén egyszerűen fűrészelt, széles első oldallobusba ereszkedik, és mind¬ 
inkább kisebbedé fogakkal a keskeny, gyöngén rovátkolt első oldalnyereg 
felé emelkedik, mely utóbbi körülbelöl bg-ával magasabb, mint a hasnyereg. 
E nyereghez a szintén egyszerűen fűrészelt 2-ik oldallobus csatlakozik, 
mely körülbelül az első mélységének csak felet éri el. Egy második oldal¬ 
nyereg által követtetik, s ez az elsőnél valamivel alacsonyabb Ezután 
egy csekély, szint u gyöngén fűrészelt első segélylobus, egy kis rovátkolt 
segélynyereg áltál követve, észlelhető. Végre még egy 2-ik segélylobus 
kezdete látszik, mely azonban már a köldöksíkba húzódik. 
Ezen alak, mely hármas gömbsora, úgymint részint lobaszerkezete 
által Cerat. bindosusra emlékeztet, ettől jól kifejlődött taraja által már 
lényegesen külőmbözik. Ez utóbbi (a taraj) Cerat Mojsisovicsi Böckh M. 
