222 
oldalán hiányzanak, ott egyenesen a kárpáti homokkőből 
emelkedik ki a trachyt. A brecciák szerinte a belső övét 
képezik, melyre kifelé a tufföv támaszkodik. A vörös 
tuffok kétségtelenül az Augit-andesitekből eredtek, mert 
ciszolatban szép Oligoklast és Augitet észlelt bennök. A 
vörös színezet a Magnetitnek élegülése és víznek fölvé¬ 
tele által állott elő. 
Vannak tuffrétegek, melyek csaknem vízszintesen 
települt fekete Augit-andesit által födvék, így Szt.-Mik- 
lóstól é. ny. ra. 
A tuffteriilet gazdag vasérczekben. melyek azonban 
igen primitív módon bányásztainak. Az agyag- és barna¬ 
vaskövek kevés százalék vastartalmúak, de könnyen folyé¬ 
konyak s különösen ékszerárúkhoz használható kitűnő 
vasat adnak (Gr. Schönborn vashutái Friedrichsdortban 
Munkácsnál). A vasércz mennyisége azonban nem nagy 
s a vasipar fönállását napról napra fenyegeti. Előjön 
erekben és fészkekben s az Unghvárit 2—3" vastag erek¬ 
ben kiséri azt, nemkülönben vasopál és egyéb félopálok 
is. Ezek nyomán azon véleményen van, hogy a fekete 
Augit-andesit Magnetitje szolgáltatta a vasérczek anyagát 
s fölveszi, hogy melegforrások feloldották a kovasavat és 
a vasoxydot s közel a felülethez, a nyomás és hő megszűn¬ 
tével, kiválasztották vasdús opálok és vasérczek alakjában. 
Geologische Studien in den Tertidrbildungen des Wiener 
Beckens. Von Theod. Fuchs und Fel. Knrrer. (7 átmetszettél). 
Ezen munkálatban számos igen részletes vizsgálat 
és a faunának teljes meghatározása nyomán kimondatik, 
hogy az alpesi bécsi medenezében a tisztán tengeri ra- 
kodmányok kivétel nélkül mind egyidejű képződmények 
s hogy közöttük csak facies-különbségek uralkodnak. A 
„badeni tályag“, „gainfahreni márga“, „grinzingi tályag", 
a „lajtamész tályaga", az „ Amphistegina-márga“, a 
„pötzleindorfi homok“ s. a. t. . . képződményeknek chro- 
nologiai jelentőség nem tulajdonítandó4 azok csak elkü¬ 
lönült (specialisirt) faunákkal biró hason-képződmények 
s öveit képezik tulajdonképen az alpesi bécsi miocán 
medencze egykori tengerének. Geológiai szóértelemben 
egységet, egy képlettagot képeznek. 
Suess E. tanár ismeretes munkálataiban már régeb¬ 
ben kimondotta mindezen rétegeknek egykorúságát; de 
mintán mindig újra és újra ellenkező vélemények és né¬ 
zetek tűnnek fel s a szerzők Suessnek nézeteivel tökéle¬ 
tesen egyetértenek , a tudományos igazság érdekében 
