Tovább felfelé közvetlenül ezen képleten egy vé¬ 
kony vöröses kavicsréteg fekszik, melyet aztán kékes 
tályag követ. 
Az árok felső részét végre homok és homokkő fog¬ 
lalja el, melybe trachyttartalma által feltűnő kavics van 
betelepülve. 
A fenn fekvő homok már a diluviumhoz látszik 
tartozni, de az alant fekvő agyag és vékony kavicsré¬ 
tegben a 
Cardium apertum Münst. 
Congeria subglobosa Parts eh. 
tehát a congeria-képletre nézve jellemző fajok fordul¬ 
nak elé. 
Mogyoród keleti oldalán, fenn a dombon, árok hú¬ 
zódik, melyben tályag bukkan ki. Ez utóbbi a congeriák 
vastagabb részét számos példányban mutatja cardium 
töredékekkel együtt, úgy hogy kora iránt szintén kétség 
nem lehet. 
Fő lelhelyeit Mogyoródon csak az imént emlitett 
két pont képezi, és kisebb mérvben itten csak még egy 
két helyen bukkan ki. 
Mint isméti fellépési-pont Veresegyháza nevezendő. 
Veresegyházától keletre a terület egyszerre emel¬ 
kedik, s ezáltal Veresegyháza és Szada felé lejtőt képez. 
Elfoglalt magasb szintjét azonban nem tartja meg, 
és délkeleti irányban lassanként ismét leereszkedik, mit 
különben a patakok folyásának iránya is tisztán mutat. 
A veresegyházi lejtőben az ottani szőllőkertek közt 
több árok van kimosva, melyben a congeria-képletnek 
agyag, homok és homokkőből álló rétegei feltárvák. Az 
árok legmélyebbikében tisztán látható, hogy a rétegek 
dülése délkeleti, körülbelől io vagy 15 fokkal. 
A congeria-agyag faunája következő fajok által 
képviseltetik: 
Mdanopsis Aquensis Grat. 
„ JBouéi Fér. 
Vivipara Sadleri Partsch. 
„ acuta Drap. 
Congeria JBasteroti Desh. 
Cardium apertum Münst. 
Unió atavus Partsch. 
Neritina sp. *) 
*) Azon csíkos faj, melyet Dr. Hoünann Káioly a svábhegyi cjii- 
gei-ia-képletből szintén felemlített. 
